ER ÆRØ 
eller rédguul Farve. Paa alle Steder, hvor den saaledes trængte meer 
eller mindre tapformigt ind, var ogsaa det rürede Lag veget tilbage, 
hvorved det saavel paa sine Flader som i sine tynde Ralkstraaler havde 
antaget en bølget Form. 
Fra Tandens indre Masse overhovedet ere disse beklædende Lag 
skilte ved en skarp Linie, undtagen længst nede ved Roden, hvor 'Tand- 
kittet smelter sammen dermed og desuden aldeles opfylder Aabningen 
paa Rodspidsen. 
Tanden bestaaer iövrigt af en benet Masse, hvis mikroskopiske 
Kalkdele kun for en liden Deel have den i Pattedyrtændernes Dentine 
sædvanlige Form af lange, tynde, jævnsideslåbende Straaler eller Rör, 
for en större Deel derimod Form af Korn eller Celler, meer eller mindre 
kantede eller forgrenede og med deres Grene tildeels forenende sig i 
Form af Net. Nærmest Axen af Tanden findes i denne benede Masse, 
som sædvanlig, en Hule, og den er deels paa Indersiden af sine Vægge 
beklædt med, deels ogsaa meer eller mindre opfyldt med en rödguul Masse, 
rimeligviis den indtürrede og derhos forbenede Kime, eftersom den indchol- 
der en stor Deel Beenkorn. Paa mange Steder minde disse ved deres runde 
Form tydeligen om den af Dr. Bendz (Oversigt over det Kgl. danske 
Vidsk. Selsk. Forhandlinger for 1844 Pag. 66) i Kaskelottenderne be- 
skrevne Substantia‘ granulata. Men desuden har Hulen en tyk benet 
Indfatning, kridhvid af Farve, og staaende i néieste Sammenheng med 
Cellerne og Straalerne i den benede Masse. 
Men Hulen i disse abortive Næbhvaltænder har ingenlunde, som 
Tilfældet pleier at vere med Kiimhulen i Pattedyrtænder overhovedet, 
en med Dentinens Overflade omtrent concentrisk Form. Den er meget 
mere, ligesom i de fleste Fisketænder og især i Haiernes, sterkt forgrenet. 
At forfélge dens Forgreninger lader sig neppe gjøre uden ved at sam- 
menligne flere Snit af samme Tand, iser da Grenene altid ere meer eller 
mindre krummede, saa at de paa den lige Snitflade vise sig afbrudte, 
