58 
side een og samme Beskaffenhed af Sliimhinden. Den var glat, blöd, 
hvidlig af Farve, uden kjendelige Fremstaaenheder, altsaa saaledes som 
sædvanligviis den tredie Mave viser sig hos Delphinerne. 
Gaae vi efter Antallet af Rummene, saa ere Næbhvalens Maver alt- 
saa rigtignok overmaade forskjellige fra de andre Hvaldyrs; men gaae vi 
efter Rummenes indre Bygning, navnlig deres Sliimhindes Beskaffenhed, 
saa er den i det Viesentlige meget overeensstemmende dermed. Den 
forste Mave viser sis nemlig her, ligesom hos Delphinerne og hos Hva- 
lerne overhovedet, som en blindsækformet Udvidelse af Spiserörets ne- 
derste Deel — og for andet kan den vel hos alle Hvaldyr neppe ansees, 
naar man tager Hensyn til dens Bygning, der ganske er lig Spiserörets, 
og det skjündt Milten er fæstet til den og skjöndt de nedslugte Fiske al- 
deles oplöses i den, saa at intet af Beenraden træder ind i den anden 
Mave. Næbhvalens anden Mave viste sig lig den tilsvarende hos Marsvi- 
nene og hos Hvaldyrene overhovedet, og maa vistnok hos den saavelsom 
hos de andre Hvaldyr ansees for den egentlige Mave. — De Udvidelser, 
der hos Hvaldyrene fölge nærmest efter den anden eller egentlige Mave, 
er det altid misligt at betegne med Tal, da derved ikke kan undgaaes 
Vilkaarlighed. Almindeligviis findes hos Hvaldyrene kun een större Ud- 
videlse efter hiin egentlige Mave, og den er altid meer eller mindre lang- 
agtig eller rörformet, ofte lig en tykkere Tarm; men hos flere Arter findes 
saavel foran som bagved den et lille Overgangsrum, hist fra den egent- 
lige til den tarmformede Mave, her fra denne til 'Tolvfingertarmen, Af 
disse to Overgangsrum er dog det förste neppe andet end en lille Udvi- 
delse i selve Indsnöringen, og den tarmformede Mave bör fölgelig altid, 
om man ellers vil betegne Maverne med Tal, sættes som den tredie i 
Rekken. Den sidste Udvidelse endelig, der af Nogle tælles som en fjerde 
Mave, af Andre som en femte, er aabenbart kun den forreste, udvidede 
Deel af selve Tolvfingertarmen. 
Telle vi altsaa kun tre Maver hos Marsvinene og hos Hvalerne 
