991 
Om Tarmens Sliimflade hos Næbhvalen. 
Det er bekjendt nok, at man i Hvaldyrenes Anatomie almindelig- 
viis er gaaet ud fra enkelte Delphinarters, iser Marsvinets, ja at man i 
de fleste Henseender har antaget de her forekommende Former som al- 
mindeliggjeldende for alle Hvaldyr. Dette synes ogsaa at have været Til- 
fældet med Tarmrörets Inderside. Som bekjendt, findes hos Marsvinet 
4—6 af og til afbrudte eller indbyrdes sammensmeltede, temmelig höie 
Længdefolder i hele Tarmens Forlöb, Rjertlerne ligge næsten alle anho- 
bede imellem to af dem; Tarm-Trevlerne ere neppe kjendelige; paa mange 
Steder synes Tarmens ganske glatte Udseende neppe at tillade at antage 
dem. Denne Form har man meget almindeligen antaget som en for alle 
Hvaldyr gjeldende. Idetmindste antydes ikke nogen Forskjellighed heri 
i de större og classiske Haandböger for den sammenlignende Anatomie, 
saasom J.F.Meckels System (4ter Theil 1829 Pag, 528—529) eller 
Cuviers Leçons d’anatomie comparée (2de Edit. Tome IV, 2 partie 1855 
Pag. 268—269). 
Denne Forestilling om Lengdefoldningen som characteristisk paa 
Hvaldyrenes Tarmflade havde ogsaa jeg, da jeg 1829 besaae det Ma- 
cartneyske Museum i Dublin, og her fandt et serdeles godt indspröitet 
og paa langs opskaaret Tarmstykke af en ganske særegen Form, der end 
mere overraskede mig, da det sagdes at vere af en Hval. Da Prof. 
Macartney saae min Interesse for dette Stykke, viste han mig den sær- 
deles Velvillie, at give mig det i Foræring, Det staaer nu i Universi- 
tetets zootomiske Museum, og jeg har ladet det afbilde Tab. VI Fig. 4 
og 2 i naturlig Størrelse, Man seer (Fig. 4) en Mengde Tverklapper, 
alle rettede med den frie Rand bagud, og meget eiendommelige i Form 
og Forbindelsesmaade. Blandt alle disse 'Cverklapper findes nemlig ingen 
at vere ringformet eller at omfatte hele Tarmrörets Vidde; men hver især 
viser sig kuppelformet, med Hvælvingen fortil og indad, stöttende sine 
