— 560 
Tragt. Derpaa fölger det stærkt i Breden trukne Chiasma og foran det 
til Siderne det graa Lag, der ligger nermest under de stribede Legemer, 
og strækker sig ind i de Sylviske Gruber. 
Studiet af Nerverne og deres Udspring fremböd flere interessante 
Puncter paa denne Hjerne. 
Lugtenerverne vilde det lenge ikke lykkes mig at finde, og jeg 
blev meget overrasket ved omsider at finde dem netop der, hvor de nær- 
mest maatte være at sige i Analogic med deres Plads hos andre Pattedyr. 
De ere unægtelig meget tynde, skjöndt ikke tyndere end omtrent f. Ex. 
det fjerde Par hos Mennesket, men derhos ere de meget blöde. Ved 
deres Udspring ere de ulige bredere, have Form af en lille trekantet | 
blöd Plade (Fig. 1, 4), der reiser sig fra Hjernens Grundflade tæt bagved 
den med Vindinger besatte Deel, og aabenbart har en ydre Rod langs 
med denne Deels bageste Rand, en midtere fra den eensformede graa 
Overflade og desuden en indre Rod. Den saaledes dannede lille, blöde, 
graa trekantede Plade trækkes i sit forreste Hjörne ud i den egentlige 
tynde Lugtenerve, som paa venstre Side, men ikke paa hüire, strax finder 
en Længdefure, hvori den legger sig. 
Angaaende det andet, tredie og fjerde Nervepar troer jeg at kunne 
henvise til Afbildningen. Paa höire Side ere alle Nerverne afskaarne 
nær ved deres Udspring, hvorved dettes rette Sted i Reglen bliver langt 
tydeligere. Alle Nerverne ere betegnede med det Tal, de have i Systemet. 
Det femte Par seer man paa venstre Side som en særdeles tyk 
Nerve, der fra Broens Sidedeel legger sig op mod den forreste Deel af 
den lille Hjerne. Paa höire Side, hvor den er skaaret af, seer man sær- 
deles tydeligt dens dobbelte Udspring, som portio major (N. sentiens 
faciei mihi) og som portio minor (N. masticatorius), den sidste i Form 
af en Række tynde Trevler (betegnede 5 mot), stillede: palisadeformigt i en 
Bue omkring den indvendige Side af Félelsesnerven. 
Det sjette Par sees paa sædvanligt Sted tæt bag Broen. Det 
