Mn la 
bekræftede sig, thi om Butskopperne siger Martens (Reise Pag. 95): „Sie 
lauffen nahe an den Schiffen, denn man sie wol mit einem Stocke 
stossen kan, und halten lange bey den Schiffen an, das ander grosse 
Fische nicht so lange thun, denn wen sie Schiffe sehen scheuen sie sich 
dafür”. Med hvilken Beskrivelse da maatte sammenholdes Fabrieii An- 
givelse (Fauna gr. pag. 52) om Anarnaken: „Habitat in alto mari, raris- 
sime oras accedens. — Non facile se immergendo caudam ostendit; sed 
sæpius pro more habet, retrorsum de aqua assurgere ad pinnas pectorales 
usque, ante, non post navigia se ostendere lubens”. — Den af Martens 
om Butskoppen angivne Störrelse „16, 18 biss 20 Schue”, og Form af 
Finnerne samt især af Snuden passe godt paa Næbhvalen. Det hedder 
(Pag. 95): Des Butskopfs Kopf gehet fornen stumpf nieder, an dem ein 
Schnabel, der forn und hinten gleich dicke ist, weswegen er auch von 
dem Tunin unterschieden ist, an welchen der hinter Theil dicker und 
fornen spitzer ist”). — Men Martens Butskopf adskiller sig ved Farven, 
som angives bruun paa Ryggen, bruun og hvid marmoreret paa Panden 
og hvid paa Bugen. 
I hvert Fald havde Dale aabenbart Uret i at oversætte Butskopf 
ikke alene med Bottle-head men ogsaa med „Flounders-Head”, som om 
Ordet „But” betydede „Butte”, Pleuronectes; men heller ikke G. Cuvier 
(Regne animal 1829. I, 28) og hans — selv de tydske — Oversættere 
have Ret i at derivere det af „Boot, en Baad”, Navnet betyder aaben- 
bart „Stumphoved”, af det nedertydske Ord „buti”, dansk: ,,but”, holl. 
„bol” 9: „afstumpet, kort og tyk”. Det er vel iövrigt höist sandsynligt, 
at de Séfarende under Navnet Butskopf forstaae flere stumphovede Del- 
*) Ved denne Leilighed bor advares mod den meget upaalidelige franske Oversættelse 
i Recueil de voyayes au Nord Tome II Amsterd. 1715. 12mo, pag. 145, hvor dette 
Sted oversættes med: „‚le Butskopf a le museau tout d’une même grosseur et sans 
pointe, en quoi il diflére du Dauphin qui a le museau en pointe”. 
