368 
Navn herhen. Som Rilder citerer han Egedes Grönlands Perlustration, 
Pontoppidans Norges Naturh., Olafsens Islandske Reise og Debes Feria. 
Cilationen af Egede kan kun vere med Hensyn til Butskopf, og hvad Egede 
har meent med sin Butskop (det gamle Grönlands nye Perlustration 
Kbhvn, 1741. 4to. Pag. 41), er ikke svært et udfinde. Alt hvad han siger 
om den er nemlig aabenbart kun en Oversættelse af Martens, ligesom 
overhovedet hans Angivelser i Naturhistorien næsten ganske og aldeles 
ere tagne, ikke af Naturen eller Grünlændernes Beretninger, men af be- 
kjendte Böger. Ved Butskop har han kun meent hvad Martens har meent, 
og han fortjener i saa Henseende ikke at opstilles som Autoritet. 
Fra nu af maatte Navnet Balena rostrata antages at have faaet 
Hjemmel i Terminologien. Det betegnede Döglingen, Andarnefia, Nebbe- 
hvalen, Dales Floundershead: kort sagt de Nyeres Hyperoodon og intet 
andet Dyr. Navnet var heller ikke ganske upassende. Slegtsnavnet Ba- 
lena stéder rigtignok for Tiden, da vi ved Balæna ikke letteligen kunne 
tenke os uden en Bardehval. Men efter det Linneiske System kunde 
Nebhvalen ikke let finde Plads i noget andet Genus, da Hvaldyrene kun 
havde de 4 Genera: Monodon, Physeter, Delphinus og Balæna, hvilke vare 
fastsatte efter Tændernes Mangel eller deres Tilstedeværelse enten i Over- 
kjæben eller Underkjæben alene eller i begge Kjæber. Man kjendte 
dengang endnu ikke Næbhvalens Tender. Havde man seet de to store i Un- 
derkjæben, vilde man vistnok have sat den til Physeter, havde man seet 
flere i begge Kjæber til Delphinus. Men det synes endydermere, som 
om idetmindste de Zoologer, der ikke selv havde seet Dyret, virkelig — 
eftersom man ellers ikke kjendte noget Hvaldyr uden Tiender, der ikke 
* havde Barder — antoge, at Nebhvalen var en Bardehval. Intet Positivt 
var nogetsteds anfürt om deres Mangel, og aldrig er, saavidt vides, no- 
gensinde et Skelet eller et Hoved af en Dögling nedsendt fra Færüerne 
til en Zoolog, heller aldrig nogen Andarnefia förend det her i denne Af- 
