i det Fölgende‘, sögt at udfinde, hvor meget Kulstof der har været inde- 
holdt i de Næringsmidler, som beregnes for hver Matros paa de konge- 
lige danske Orlogsskibe. Wed disse Beregninger har jeg benyttet Prof. 
Liebigs Analyser over Rulstofmængderne i Rjöd, Brod ete. i ovennævnte 
Skrift. Resultatet heraf har været, at hver Matros i det Höieste er- 
holder 22% Lod Kulstof daglig; fra denne Qvantitet maa drages det Kul- 
stof, som gaaer bort i Excrementerne (efter Liebig 1,21 Lod). 
Men herved maa endvidere erindres, at de angivne Qvantiteter 
Neringsmidler, hvori de 22} Lod Kulstof findes, rimeligviis ere större 
end de Qvantiteter, som virkelig ere fortærede; thi, ikke at tale om, hvad 
der under Neringsmidlernes Tilberedning og Uddeling spildes, saa er 
det naturligt, at Proviantforvalterne ingen Grund have til at udsætte sig 
selv for noget Slags Tab ved en for lille Angivelse, men en aldeles nöi- 
agtig er det, efter Forholdenes Natur, næsten umuligt at give. 
Som en Fülge heraf feiles neppe ved at antage, at den Mængde 
Kulstof, som i Gjennemsnit er uddunstet af hver Matros som Rulsyre, har 
veret mindre end 24 Lod. 
Disse Matroser vare paa Ovelsestog, og have derfor havt meget 
mere Arbeide end Söfolk i Almindelighed; de have derfor uden Tvivl 
uddunstet mere Kulsyre end Folk, som arbeide mindre. Men heraf 
sees da, forsaavidt man vil bygge paa saadanne Beregninger, at den Mængde 
Kulstof, ct stærkt arbeidende Mandfolk i Almindelighed uddunster som 
Kulsyre i 24 Timer, er betydeligt mindre end 27,8 Lod. 
Nær beslegtet med Undersøgelserne over den Indflydelse, som de 
legemlige Anstrængelser have paa Respirationen, ere Undersügelserne 
over Varmens Indflydelse paa samme. Professor Liebig har i det oven- 
nævnte Værk ,,die organische Chemie in ihre Anwendung auf Physiologie 
und Pathologie” blandt andet sögt at vise, hvorledes de klimatiske For- 
hold maae udöve en stor Indflydelse paa Respirationen; og gaaende ud 
fra den Hypothese, at Mennesker og Dyr i de koldere Lande indaande 
