395 
regnes heri 70% Kulstof, da erholdes i det Hele 44,9 Gram Rulstof. 
Ligeledes er der nydt mere Bröd paa Togene 2 og 5; men dette har 
været tilberedt af usigtet Rugmeel, medens det fine haarde Bröd, som 
Mandskabet erholdt paa Toget Nr. 4, var tilberedt af sigtet Hvedemeel. 
Beregnes 100 Dele grovt Bröd lie 67 Dele fiint haardt Bröd 
(Rug angives at indeholde 65,6” Meel*), og beregnes Kulstofmengden 
heri til 50% (Liebig regner kun 45% i tört Rugbréd), da fremkommer 
en Forskjel af 5,55 Gram Kulstof i de ulige Qvantiteter Bréd, der er 
fortæret. Herved bör dog ikke forglemmes, at efter flere Söofficerers og 
Skibsføreres Erklæring omgaaes Folkene i Reglen meget üdselt med det 
grove Bröd, som de ikke agte; saa at mangt et Stykke grovt Brod deels 
kastes til Dyrene om Bord, deels i Söen, hvorimod de omgaaes sparsom- 
meligere med det finere Bråd. 
Adderes de 41,9 Gram Rulstof af Smörret og de 5,55 Gram 
Kulstof af Brédet, saa erholdes 17,45 Gram, hvilken Størrelse angiver, 
hvormeget mindre Kulstof Matroserne paa Toget til Vestindien have for- 
tæret end Matroserne paa Togene Nr. 2 og 5. Men denne Størrelse er 
2,71 Gram mindre end den, der udtrykte, hvormeget der var fortæret 
mere i Flesh, Kjod og Brændeviin paa Toget til Vestindien. Eller med 
andre Ord, uagtet der har været nogen Forskjel i Beskaffenheden af Næ- 
ringsmidlerne, saa ere de Qvantiteter Rulstof, som Vedkommende have 
nydt daglig, paa det nærmeste lige store. Kulstoffet af Klidet fra Rug- 
brödet er ved denne Beregning antaget at gaae uforstyrret gjennem Le- 
gemet. 
Et lignende Resultat kommer man omtrent til ved ligefrem at be- 
stemme Vægten af de faste Næringsmidler, som ere nydte paa de for- 
skjellige Tog; thi medens hver Mand paa Toget til Vestindien daglig 
har erholdt 855 Gram (eller omtrent 55 til 56 Lod), har hver Mand 
”) See L. Gmelin Handbuch der theoretischen Chemie 3 B, Side 1348. 
Ddd* 
