ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 1^7 



a = { 1 00} oo P oo // = (02 1 } 2 P' oo 



b = (010} cxo /^>oo .r = (111} P 



r= [001} OP /•= (iTl! 'P 



m = (llOj ooP' c = (112} |T 



3/ =-- {ITO} oo'P F= (131) 3,P3 



8 = {201} 2'P'oo 7 = {T51} 5,P5 



íí (100) mindig erősen rostos a verticalis irányban; 6 (010) sima fényes, 

 néha megtámadott felülettel ; r(OOl) ritkább alak, csak az r(líl) szerint 

 táblás kristályokon (4. és 5. rajz) fejlett ki mint keskeny, fényes lap. 

 Wi(llO) finom rostozása a tükrözést nem zavarja, de a nagy kristályokon 

 már durva a rostozás és a lap több viczinális laptól kissé görbült. Még 

 fényesebb és simább ÍVÍ(IÍO), a mely csak néha gyöngén rostos, s még a 

 nagy kristályoknál is jól tükrözik. ír(lll) általában véve sima jól tükröző, 

 olykor gyöngén rostos az [.V: íc; = 1Î0 : 111] öv tengelyének irányában; 

 az r(líl) szerint vastag táblás kristályok a'(111) lapja szintén fényes, de 

 felületén szétszórtan rhomboid alakú négyszögek láthatók, ezek hosszabb 

 oldala párhuzamos [010:111], a rövidebb pedig [111:131] éllel. r(lTl) 

 finom rovatkoltsága párhuzamosan húzódik [1Î0 : iTl] éllel, ezen kívül 

 egyes kristályokon még [1Î1 : 010] irányában is. z{\\^) csak egy lapját 

 figyeltem meg, ez is erősen rostozott [112 : iTl] éllel párhuzamosan. 5^(131) 

 ha lapjai nagyok, akkor bágyadt fényűek, ellenben a táblás kristályokon 

 (4. és 5. rajz) simák és jól tükrözők. (/(151) mindig bágyadt felülettel, 

 gyakran érdes és egészen fénytelen, s (201) kifogástalan fényű, néha fino- 

 man rostos [111:201] él irányában. //(021) egészen alárendelt fényes 

 esik, a miért is a rajzban nem tüntettem fel. 

 A megmért kristályok combinatiói ; 



1. kristály />, /', m, x, a, M, s, (1. rajz). 



2. « /', Y, b, ni, X, M, a, q, s, (2. rajz). 



3. « F, r, m, x, b, M, a, q, y, s. 



4. « X, Y, m, r, h, M, a, s, q, //, (3. rajz). 



5. « r, M, a, m, x, Y, b, s. 



6. « )■, M, X, m, a, b, Y, s, c, (4. rajz). 



7. « r, M, X, m, a, b, Y, z, s, c, ij, (5. rajz). 



A leggyakoribb combinatiót a 2-ik rajz tünteti fel ; a némileg hegyes,, 

 rhomboëderhez hasonló kristályok úgy nőttek fel, hogy az r, Y, m és b 

 lapoktól képezett csúcs szabad és pedig a kristálynak vagy felső vagy alsó 

 végén. A kristályok c tengelyét verticalisan állítva és az «(100) lapot előre 

 fordítva az alsó szabad végnél, az említett laptól balra van A/(líO)és ezek- 



