IfiS 



DE ZI^HANYI K. 



tői balra alul Y' (131), jobbra m (110), jobbra felül pedig s (201) és ít;(lll). 

 Ha a kristály felső vége szabad ugyanolyan orientálás mellett M' (Î10) és 

 in' (ílO) jjrisma lajDok íi'(TOO)-tól szintén balra, illetőleg jobbra fekszenek ; 

 ellenben 1(131) balra felül, .s'(lOT) és .r' (TTÎ) pedig jobbra alul jelennek 

 meg. Ezeken a kristályokon J/(110) kis háromszögű, s (201) pedig keskeny 

 hosszúkás lap. Pdtkábbak az első és harmadik rajzban ábrázolt combina- 

 tiók. Az egyik kézipéldányon a kristályok r(líl) szerint táblásak, ezen 

 kívül főjellegük, hogy ^(OIO) és y(T31) lapok alárendeltek; többnyire úgy 

 nőttek fel, hogy r(lTl), 3/(lT0) és a'(lll) egj-egy lapja jól látható fe(OlO) 

 és F(í31) keskeny tomi^ito lapok kifelé forditvák. Ezen darabon néhány 

 átlátszó quarczkristály mint iíjabb kej^zodmen}' ül az axinit-kristályokon. 



A méréshez a darabokról leszabadított két kristályon i/'(130) hasa- 

 dási alak hajlását is megmérhettem ; felülete feltűnően simább, fényesebb 

 volt, mint /mOIO) hasadási felülete. 



Az alakok identificálására szolgáló méréseket vom Rath * számított 

 értékeivel állítottam össze ; az alábbi szögtáblázatban n a mért szögek szá- 

 mát jelenti. 



