188 HULTÁK VALÉR 



1)2(110), rt(lOO), í/(102), //(122). A mérések eredményét középértékben 

 adom a Koksharov tengelyarányából kiszámítottakkal együtt. 



rn.a 110.100 



d.a 102.100 



y.i/ 122.122 



2. kristály (2. ábra). Valamivel nagyobb s jobban kifejlődött kristály, 

 hossza 2 mm., szélessége 1*2 mm. s vastagsága 0*8 mm. Az előbbitől abban 

 tér el, hogy az y (122) helyett a z{lll) van kifejlődve ; lapjai tehát c (001), 

 m (110), rt (100), í7(102), :3(111), a mért szögértékek pedig már jobban 

 hangzanak össze a számítottakkal. 



II. typus. Jellemzi az oszloposán kifejlett makrodoma d (102) és a 

 világos tengerzöld szín. A kristályok a /> (010) lappal nőttek az alzathoz 

 és elérik az 5 mm. hosszúságot is. A lapok kifejlődése már nem egyenlő, 

 egyesek rostozottak, még pedig az a (100) véglap erősen rostos az )ii{\lO) 

 lapjainak ismétlődése folytán sat/ (102) doma szabad szemmel alig ész- 

 lelhetően párhuzamosan a makrotengelylyel, a megnyúlás iránj'^ában. 



1. kristály (3. ábra). Oszloptöredék sok jól tükröző lappal a csúcsán, 

 alakjai : ^7 (102), /// (110), o (Oil), h (010), // (122), p (324), ■; (111), a (100), 

 (' (001). A mért szögek : 



IL Utahi Anglcsitcî.-. 



Utah államból, a Tintic district bányáiból, egyéb ásvánj^ok között 

 Anglesitek is kerültek a Nemzeti Múzeum birtokába, melyeket nemcsak 

 szép kifejlődésük, hanem az is ajánlott a feldolgozásra, hogy eddig még 

 nincsenek ismertetve. A kristályok három különböző darabról valók ; alap- 

 anyaguk, egy feketésszürke szarukőszerű ásvány, ugyan közös, de a kisérő 



