LAURIUMI ÉS UTAHI ANGLESITEK. 18!"^ 



ásványok között vannak különbségek, melyek az Anglesitek kristályalak- 

 jában is megnyilatkoznak, a mennyiben a három darab mindegjákén más 

 typushoz tartozó kristályok ülnek. 



I. typus. Jellemzi az oszlopos kifejlődés az m (110) hasadási prizma 

 irányában ; a kristályok a bázissal vannak az alzathoz nőve s szabad csú- 

 csukon is a bázis az uralkodó, mig a többi lap mind igen apró. Kisérő 

 ásvány a Galenit. 



Az 1. kristály (4. ábra) mintegy o mm. hosszú oszloptöredék, lapjai, 

 melyek mind fényesek az )> (120) kirágott felületű prizmát kivéve, a követ- 

 kezők: a(lOO), 6(010), c(OOl), )ii {110), n{l'^0), o(0U), d (102), /(104), 

 z (111), y (122), r (112), a (124). Az utolsó lap hajlott s ez az oka a nagyobb 

 mérésbeli különbségnek. A másik kristály rosszabbul van kifejlődve s alak 

 is kevesebb van rajta: o (100), c(OOl), m (110), >U120), o (Oil), ci (102), 

 ?(104), 2;(111), // (122). Az első kristályon mért szögek középértékét a kö- 

 vetkező táblázat adja : 



I[. typus. Kristályaira jellemző a domináló alappiramis z (111), mely- 

 nek macrodiagonális éleit mindig a szintén jól kifejlett doma o (011) tom- 

 pítja le ; rajta van ezeken kívül minden kristálj-on még az y (122), á (102), 

 c(OOl) és az rt (100) véglap, mely erősen rostos a főtengely irányában. 

 Igen érdekes azonban ennek a példánynak, melyen ezek az Anglesitek 

 ülnek, az ásványtársasága is. A szarukö felszínét hólepelként borítják be 

 az apró kvarczkristályok s ezek közé vannak ágyazva az Anglesitek ; az 



