A GOMBALAKTA GYÖKEREKKŐL. 203 



elemi nitrogénjét asszimilálja és a gazdanövény ezen az úton-módon bő- 

 séges nitrogén- táplálékra tesz szert, akkor nem baj, ha a talajban a nitrá- 

 tok elfogynak. 



Azokat a gyökereket, rhizomákat, gyökérdaganatokat és gumókat, 

 melyekben és melyeken gombák vagy bacteriiimok laknak (mint a gazda- 

 növénynyel együtt élők, nem mint pusztító paraziták), symbiotikus gyökér- 

 képződményeknek szokták nevezni, és megkülönböztetnek ectotroph myko- 

 rhizákat, eudotrojih m3'korhizákat, mykodomatiumokat és bacteriumos 

 gyökérgumókat. Én mindezeket a kifejezéseket kerülni fogom és az össze- 

 seket összefoglalva, röviden (/oni balaida (jijöherekct fogok mondani, bele- 

 értve a gomba kifejezés alá a bacteriumokat is. 



1. A (joiuha behatolása a (jijökérbc. 



A gomba mindig kívülről hatol a gi/öLérbc Fel lehetne tenni, hogy 

 a növény magjában megvannak már a gomba csirái, spórái és így jut a 

 gomba a kifejlődő növény gyökerébe ; vagy hogy a gomba a növény levelén, 

 szárán keresztül jut a gyökérbe. De az nem történik' meg, nem is lehet- 

 séges, a physiologiai kapcsolat azt meg sem engedi. Ugyanis a gomba a 

 növényt sohasem támadja meg úgy, hogy a növény tekintélyes kárt szen- 

 vedne. Már pedig a magban, levélben, szárban, virágban vagy meriszte- 

 matikus (fiatal, fejlődőfélben lévő) szövetben benlakó gombának nincs helye. 

 Ha az említett részekben gomba volna, az mint veszélyes parazita okvet- 

 lenül nagy kárt okozna. Mindazonáltal vannak esetek, hogy a fiatal növény 

 az angaiiövéaytó'l úgyszólván örökli a gyökérlakó gombát, de csakis a 

 növény vegetativ szaporodása alkalmával ; magvak, azaz fajfentartási szer- 

 vek szövetében nincs gomba. 



A gomba csak ohj an sejtekbe vagy szövetekbe hatol be, melyek fel- 

 li'uiöbb aktiv physiologiai működést nem végeznek, és szénhydrátokat tar- 

 talmaznak. Ha megvizsgálunk valamely Orchidea (kosborféle) gyökerének 

 anatómiai szerkezetét, azt találjuk, hogy nagyjából háromféle szövetet 

 különböztethetünk meg. A gyökér közepét elfoglaló szövet a nedvkeringés 

 közvetítésére és részben mechanikai czélokra szolgál ; ez az edénynyaláb- 

 szövet. Az edénynyalábok körül vékonyfalu, nagy, ú. n. parenchymatikus 

 sejtek vannak, ez a gyökérparenchym'a. Sejtjei telve vannak keményítő- 

 szemcsékkel és az egész mint tartaléktápláló anyagokat őrző szövet szolgál. 

 Ezt végül körülveszi a felbőr-szövet, az epidermis, rajta vannak a nedv- 

 szívó gyökérszőrök. A gyökérlakó gomba ezeknél a növényeknél — az Or- 

 chideáknál — semmiféle más szövetbe nem fészkeli be magát, csak épen a 

 keményítőt őrző gyökérparenchymába ; el-ellátogat az epidermisbe, de az 

 edénynyalábok szövetébe nem furakodik és ép úgy bántatlanul hagyja a 

 gyökérsüveg merisztematikus, zsenge, növekvő félben lévő sejtjeit vagy a 

 növény földfeletti részeit, a? asszimiláló szerveket, a virágot, a magvat. Az 



Terméizetrajzi Füzetek. XXIII. köt. 



áO 



