§98 BERNÁTSKY 



« 



nem hatalmaskodhatik el, mert táplálkozása módjánál fogva nem bir, 

 E közben a gomba a külvilágból eredő anyagokat is emészt. Későbben, mi- 

 után elszajDorodott, nem szabadulhat onnan, a hol van és az elzárt szövet- 

 ben elpusztul. Ekkor a gazdanövény kiszívja és csak holt váza marad meg. 

 A gombának ez az élete folyása a gyökérben sokszor ismétlődhetik, egy 

 éven belül is, ép úgy, mint maga a gyökérképződés is folyton tart. 



A végső eredmény tehát az, hogj' a gazdanövénynek hasznára van a 

 gyökerében lakó gomba, mert az ő közvetítése útján jut olj'an táplálék- 

 forráshoz, mely máskülönben a növényre nézve értéktelen volna. Igaz, nem 

 tudjuk még, hogy a szóban forgó anyagok milyen chemiai átváltozásokon 

 mennek át és hogy az átváltozásoknak mi az útja-módja, míg a gazda- 

 növény végleg átveszi, míg bele jutnak saját nedvkeringésébe ; de azt tud- 

 juk, hogy a gyökérlakó gombák a közvetítők és hogy azokra a növényekre 

 nézve, a melyekben ilyen közvetítők nincsenek, az illető anyagok haszna- 

 vehetetlenek. 



Ennyi a gomba és gazdanövény közötti physiologiai kapocsról.* 



II. Ökológiai fejtegetések. 



Gazdaságilag egy igen fontos kérdés az, hogy vájjon milyen növé- 

 nj'ekben élnek ilyen táplálkozás-közvetítő gombák és hogy melyik növény 

 gombája miféle anyagokat hasonít át, elemi nitrogént-e vagy pedig humusz- 

 vegyületeket. 



Először is megjegyzendő, hogy a különböző növénji'ajok gyökereiben 

 általában véve más-más gombafajok laknak. Ámbátor egymáshoz közel eső 

 fajokban egyféle gomba szokott tanyázni, mégis tapasztalták már azt is, 

 hogy egy bizonyos növényfajban csak egy bizonyos gombafaj fordul elő. 

 Ha olyan növény gyökerében nem találunk gombát, melyről máskülönben 

 tudjuk, hogy szokott benne gomba élni, az arra mutat, hogy ama növény- 

 hez nem fért a neki megfelelő gombafaj. Ha a növényt inficziáljuk, hogy 

 a gomba a gyökerében elterjedjen, akkor czélszerü olyan gombával iníi- 

 cziálni, mely ugyanarról a növényfajról származik. Valamikor az történt, 

 hogy egy Leguminosa-fajnak Japánból Európába hozott magját elvetették 

 európai talajon s a kifejlődő növény gyökerén gumó mindaddig nem kép- 



* Nem liallsíittiini el !i sok hizoiiytalanságot, melyek homályba borítják ide- 

 vágó ismereteinket. Terjedelmes, exakt kutatásokra van szükség, hogy mindarról, a 

 mit mai nap csak megfigyelés és következtetés útján sejttink, vagy egyelőre elfoga- 

 dunk, megbizonyosodjunk. A kinek nem áll módj;íi)an kellően felszerelt laborató- 

 riumban kísérletezni, az szintén járulhat hozzá ennek az érdekes kérdésnek a meg- 

 oldásához, még pedig a természetben való megfigyelések és gyűjtés iitján. 



