A ÖOMBALAKTA GYÓKEBEKROL. 



âoo 



zÖdött, míg ama növéii}^ japáni termőhelyéről való talajjal össze nem ke- 

 verték az európai talaját. 



Az összes gombalakta gyökérrel biró növényeket kétfelé sorolhatjuk, 

 a szerint, hogy a gj^ökérlakó gomba ré- 

 vén miféle anyagokhoz jutnak. 



A) Mindazok a növények, a melyek 

 gyökerében nem bacterium, hanem fonál- 

 gomba lakik, a talajban foglalt szerves 

 vegyületeket értékesítik. 



B) A bacteriumlakott gyökérrel 

 biró növénj'ek a levegő — a talajban 

 foglalt levegő — elemi nitrogénjét fordít- 

 ják haszonra. 



Megjegyezem, hogy e tételek nin- 

 csenek bebizonyítva minden esetre nézve, 

 de általában igazolva vannak. 



Hogy melyik növény tartozik az 

 egyik vagy a másik csoportba, azt leg- 

 biztosabban úgy tudjuk meg, hogy a 

 növény gyökerét megvizsgáljuk. Nem 

 szükséges e czélra okvetlenül mikrosz- 

 kóppal felfegyverkeznünk. A bacterium- 

 lakta gyökér szabad szemmel is könnyen 

 megismerhető, a gumókról. Bacterium 

 csakis gumóban van. A fonalgomba je- 

 lenléte szabad szemnek akkor tűnik fel, 

 ha nem bent-, hanem rajtlakó ; ugyanis 

 számos növény gj^ökérlakó gombája nem 

 furakodik a sejtekbe, hanem körülnövi a 

 gyökeret. Az ilyen gyökér, rajtlakó gom- 

 bával, arról ismerhető meg, hogy ugyan- 

 ama növény rendes gyökerével szemben 

 sokkal rövidebb ágakká oszlik el, melyek 

 mind vastagok és sűrűn állanak egymás 

 mellett. A benlakó fonálgomba szabad 

 szemnek nem igen árulja el magát; de a 



gyökér rendesen zsenge, törékeny és rövid, a mellett vastag. Hajódoldatunk 

 van, akkor a gj'ökér keresztmetszetét megkenjük vele ; kék színeződés kemé- 

 nyítő, sárga színeződés gomba jelenlétére enged következtetni. E jódreakczió 

 segítségével különösen az Orchideák gyökereiben sikerült nekem sokszor a 

 gomba jelenlétéről hamarjában meggyőződni. Végül az olyan kemény 



Trifolium pratensc — «lóhere». Fia- 

 tal növény ; sűrű, bojtos gyökérzetén 

 már a növény fiatal korában szá- 

 mos baeterinmlakta gumó van. Gyűj- 

 tés helye és ideje : Budapest, a Rá- 

 kos mezején, csupasz homoktalajon, 

 1897 május 19. — Természetes nagys. 



