ÜBER MYKORHIZENGEBILDE, 



soâ 



homolíon is pompásan megnő. Ha utána kutatunk, ráakadunk e fa gyöke- 

 rein a bacteriumlakta gumókra (lásd a mellékelt képet). Ismerve a gumók 

 jelentőségét, a bennök lakó bacteriumok szerepét és sorsát, nem csodál- 

 kozhatunk azon, hogy az ákáczfa Magyarországon, különösen az Alföldön, 

 sovány talajú területeknek igazán áldásává lett. Igen érdekes az ákáczfának 

 a — legtágabb értelemben vett — Alföldön való elterjedése. A hol a talaj 

 homokos, ott minden lépten-nyomon találunk mai nap ákáczfát. A hol 

 ellenben fekete televénytalaj uralkodó, ott ákáczfát sokkal ritkábban láthatni. 

 Ha egy egyenes vonal szerint átszeljük az Alföldet, Budapesttől Szegeden át 

 Verseczig, utunk első felében, közel Szegedig, minduntalan találkozunk 

 ákáczosokkal, ákáczfapásztákkal, fasorokkal ; Szegeden túl ritkán tűnik 

 szembe e fa. Ennek oka a talaj eloszlásában rejlik: a Tisza -Dunaközön 

 közel Szegedig homoktalaj van, a Tiszán és a Maroson túl egész Verseczig 

 pedig mélyre terjedő fekete televény. Az ákáczfának ez az eloszlása a talaj 

 szerint nem a véletlen dolga, hanem ökológiai összefüggés nyilvánulása és 

 ez az ökológiai összefüggés az ákáczfa gyökereit lakó bacteriumokban, 

 illetőleg e bacteriumok physiologiai jelentőségében leli magyarázatát. 



/. Ideen zur Physiologie der Mylorliizengehilde. 



Diejenigen Wurzeln, Ehizome, Wurzelbildungen, Knöllchen, etc., in 

 oder an denen Pilze oder Bakterien symbiotisch leben, werden endotrophe, 

 bezw. ectotrophe Mykorhizen, Mykodomatien etc. genannt. Im Verlaufe der 

 vorliegenden Arbeit sollen diese Gebilde alle zusammenfassend Mykorhizen- 

 Gebilde genannt werden. 



1. Eindringen des Pilzes in die Wurzel. 



Der Pilz dringt immer direkt von cws.'^en in oder an die Würzet. 

 Man könnte annehmen, dass Sporen oder Myzeltheile im Samen der Wirths- 

 pflanze enthalten sind, oder dass selbe an oberirdische) Theile der Pflanze 

 gelangen und durch Blätter- und Stengeltheile hindurch dringen und auf 

 solche Art und Weise in die Wurzelgewebe geräthen. Dies ist aber nicht 

 der Fall. Der physiologische Zusammenhang lässt es gar nicht zu. De)rn 

 die Pflanze nnrd. von dem Pilze niemals derartig angegriffen, dass selbe 

 dadurch vesentlichen Schaden erlitte. Im Samen, im Blattgewebe, in Sten- 

 gel- und Blüthentheilen, ja selbst in gewissen Geweben der Wurzel (wasser- 

 leitenden, mechanischen Geweben) kann^ kein fremdes Lebewesen hausen, 

 ohne weittragenden Schaden anzurichten. Nichtsdestoweniger kann es vor- 

 kommen, dass eine Pflanze den wurzelbewohnenden Pilz sozusagen erblich 

 übernimmt, dies kann jedoch nur gelegentlich vegetativer Vennehrung 



