^^! h; BEHNÁTSKY .JENŐ 



a sűrű macchián belül, a hol Quercns Ilex, Viburnum Tinn^ vagy ugj-an- 

 csak Arbutus Unedo veszi körül, jellemzően ernyős alakú szokott lenni : 

 ha szabad helyen nő, nagj^obb magasságot ér el és koronája inkábl) kike- 

 rekedik. Az Arbutus Unedo azért az egyesületben kitűnő szolgálatot tesz. 

 Igaz, hogy rászorul az egyesületre, de hozzája is alkalmazkodik, a mennyi- 

 ben ernyős alakot ölt, minélfogva a szomszédos, jobban hegyesedő fákhoz 

 szorosan hozzásimul. Arbutus lliedo és Quercux lh\r közé szorul egy 

 cserje, a Pislaciu Lentiscus. Se ennek, se amannak a magasságát el nem 

 éri, hanem meghúzódik a fák-cserjék aljában, miáltal csak sűrűbbé és 

 járhatatlanabbá teszi a macchiát. A Pistdcia Lentiscus: jellemző növény- 

 egyesületi tag; sűrű macchián kivül alig találni és e tekintetben az Arbu- 

 tus y^/zí'í/o-nál is rátartósabb. A Pislucin Lentiscus, úgy látszik, főleg a 

 szél ellen keres védelmet; az egyesületnek viszontszolgálatjára is van, a 

 mennyiben a macchia alját benövi, szinte alsóbb emeletet alkotva. Hozzá 

 hasonló a Mburnnni Ti nus, csakhogy ez a bokor sokkal önállóbb és a 

 macchián kivül is fellelhető. Szivesebben húzódik magányosabban álló 

 cserje, pl. Erica arborea mellé, a hol elegendő szabad napsugár éri, mert 

 a beárnyékoltatásnak nem barátja. Mig az eddig emlegetett növények 

 levelei jobbadára sötétzöld fényben ragyognak, addig a CAstus villosus 

 nevű növényben egy kis gömbölyű, földön fekvő bokrot találunk, mely 

 színre nézve a mellette fekvő szürke fénytelen mészkődarabtól alig külön- 

 bözik. A Cistus villosus bolyhos, szélálló leveleivel nem igazi egyesü- 

 let alkotó növény. Igaz, hogy nincs macchia Cistus nélkül, de e növény 

 inkább csak ott terjed el, a honnan más cserjét durva erőszak, pl. tépő vihar 

 vagy ember keze távolított el. Sokkal kisebb, semhogy egyesület főnövénye 

 lehessen és mind leveleinek bolyhossága, mind sűrű olajtartalma (illó 

 olaj), mind a nagy kerek, messzire elragyogó virágja azt árulják el, hogy 

 minél több szabad levegőt és szabad napsugarat kivan meg. Azért a maga- 

 sabb cserjét, fát kerüli. A juacchiábau igaz hogy talál hébe-korba neki 

 való helyet, de csak a szélén, utak mentén, sziklás, köves helyen. Annál 

 sűrűbben fordul elő a macchián kívül. Inkább gaznak tekinthető, mely 

 alkalom adtán elszaporodik és nagy területeket elfoglalva, valamely 

 vidékre igen jellemző képet varázsolhat, melyet aztán formácziónak igen, 

 de egyesületnek nem nevezhetünk.* A Ckiercus í/eíc-macchiába vetődik a 

 Myrtus communis is, meg a Juniperus Oxycedrus. Mindakettő a Cislus 

 villosus-hoz hasonlóan úgyszólván mindenütt található, macchián kívül 



* A <i növényegyesület» fogalma, azt hiszem, még nem tisztult eléggé. Jelen 

 dolgozatomban a növényegyesületbez kötöm azt a feltételt, hogy benne a növények 

 egymás védelmére, egymás hasznára vannak. A hol a növények egj'másra nincsenek 

 befolyással, ott ((egyesületről» nem lehet szó. 



