NÖVÉNTÖKOI^OfíIAI AFEGFIGYELÉSKK T-URSIN SZIGKTE PÉTJ RÉSZÉN. 103 



sem, hogy az a vidék, melyről dolgozatom szól, egész szabadon áll, hegyek- 

 kel nincs környezve, szóval figyelembe kell venni azt, hogy egyrészt völgy- 

 gyei, másrészt szabadon álló helyivel van dolgunk. Igaz, hogy a Eecino- 

 völgy egész tipikus középeurópai erdővegetáczió színhelye ; de a mint ki- 

 lépünk a völgyből s szabad hegyhátra érünk, már-mái- szemünkbe tűnik a 

 középtengeri szklerophyll vegetáczió képe. Másrészt, ha Lussinszigete déli 

 részén mély völgyek volnának, ezekben nem találnánk tipikus mediteiTán 

 flórát, mert az örökzöld növényekkel sok mesophyta lombhullató faj kelne 

 versenyre. Számba kell vennünk azt, hogy a lussini növényzet szklerophyll 

 növényzet. Nem egy növény felhatolna és fel is hatol tovább északra, de a 

 völ(/j/ekl>ei) elnyomják a lombhullató mesophyták : míg a recinovölgyi 

 mesophiták javarészt azért nem teremnek meg déli Lussinon, mert itt nincs 

 völgy, melyben a nekik megfelelő ökoJogiai viszonyokra találnának, a mint 

 a Recinovölg}' közvetlen szomszédságában is nehezen nőnek meg, ha egész 

 szabad, kitett helyre kerülnek. A Fiume és Lussin közötti vidéken a medi- 

 terrán és középeurópai flóra vidék határa van, de e határt nem vonal szabja 

 meg, a hogy azt kifejezni szoktuk : széles szalagnak mondható az, melyen 

 belül helyi ökológiai viszonyok vannak kiváló befolyással. 



Hogy az érintetteken kívül azt is tekintetbe kell venni, hogj^ Lussin 

 szigete tengerrel van körülvéve, Fiume ellenben szárazfölddel, arra bőve])- 

 ben kiterjeszkedni itt nincs hely. 



B) A szél és növényzet. 



A szélnek mint ökológiai tényezőnek a hatása közvetve és közvetle- 

 nül nyilatkozik meg. A szél közvetett hatása a növényzetre abban áll, hogy 

 más olyan tényezőket befolyásol, a melyek a növényzetre közvetlenül hat- 

 nak, A szélnek majd többé, majd kevésbbé fontos befolj-ással van általán 

 a hőviszonyokra (hőmérsék és annak változása), a levegő páratartalmára, 

 a felhőzetre, esőzésre és harmatképződésre, szóval a hydrometeorologiai 

 viszonyokra. A talajra is ; a talajt szárasztja, megrepeszti, lehűti, a talajt 

 ])efedő rétegeket eltávolítja, felforgatja, a talaj részeit széjjelbontja. A szél- 

 nek ilyen közvetett hatását a növényzeten hirtelenében nem lehet észre- 

 venni. Megítéléséhez hosszas észlelés, szemmeltartás kell. Mindamellett 

 egy és más jelenségből következtetni lehet a szélnek pl. a talajra való ha- 

 tására. Lussin szigetén ökológiai szempontból igen figyelemre méltó jelen- 

 ség a talaj csupasz volta ; mindenütt sziklák látszanak ki és a behorpadá- 

 sokban, mélyedésekben, katlanokban is csupasz vörös agyag van feltárva. 

 A tengerpart közvetlen közelében a hullámok okozzák a talaj csupasz vol- 

 tát, de egyebütt sok más tényező mellett a szél is. ' , 



A sáél közvetlen hatása a növényzetre Lussin szigetén lépten-uyomou 



