104 



T)î BERNATSKY .TENO 



szemünkbe ötlik. Az uralkodó szélirányokra és a szelek erősségére szél- 

 csend idején is következtetni lehet a növényzetből, melyre állandó bélyeget 

 nyomnak. Nem minden növényen mutatkozik egyformán a szél hatása. Va- 

 lamely növényen a szél hatása annál jobban látszik meg, minél exponáltai)!) 



(■). Keresztmetszet a Quercvx Ilex leveléből ; félsematiknsaii. Feltünteti az alsó epidemisz szőr- 

 képleteit, melyek a lélegzönvilásokat elfödik, a tömött levélszövetet és az erősen kifejlődött 

 sztereomnyalábokat. melyek minden legkisebb cdénynyalábágat kisérnek s azt mind az alsó 

 mind a felső epidermiszszel összekötik. 



helyet foglal el ; e tétel, a milyen egyszerű, olyan fontos növényökolo- 

 giai szempontból, mert belőle az következik, hogy míg némely növény ki- 

 válóan alkalmas arra, hogy belőle valamely vidék ökológiai viszonyai közül 



7. Keresztmetszet a Gistus villoguit Icvelébíil. Sematikusan. Felüinteti a fodros levéllemezt, a 

 sűrű szörőzetet s a mesztomnyalábot köröskörülfogó, mind a két oldalon az epidermiszig 



nvúló sztereomnvaíábokat. 



egyikére-másikára következtetni lehessen, addig sok olyan növény van, 

 melyeket ilyenkor tekintetbe venni nem szabad. Lussin szigetén pl. a Fu- 

 maria cap-eolaía tipikus szélkerülő (anemophob) növény. Levelei zsengék, 

 vékonyak, sok nedvtt tartalmaznak, elfásodott elemek hijján vaunak; sem a 



