NÖVENYÖKÜLOGIAI :\IEGFIGYELESEK LUSSIN SZIGETE DELI RÉSZEN. 



Ill 



alakja kerekded, nagy öblök s behasadások bijján van ; az erek igen erősek, 

 szívósak, az Olea enropaea levelében a főér kiválóan erős; az epidermisz 

 alatt és az egész levélszövetben számos trichoblast vagy más mechanikai 

 elem van és a sejtek sűrűn tömörülnek egymás mellé. 



e) A szélnek eddig említett mechanikai hatásain kívül olyanok is 

 számbajönnek, melyek nem a törzset, ágakat vagy leveleket, hanem a uird- 

 got és a gi/ümölcsöt étik. Legfontosabb a szél mint a megtermékenyítés 

 (beporzás) és a magszórás közvetítője. 



f) A szél a nedvpárolgást imgi/ uiértékben fokozza, azért száraszt és 

 fagyaszt. A fás növények levelei nagyobbrészt anatómiai szerkezetüknél 

 fogva szélcsendes tért biztosítanak lélegzőnyilásaik számára.* k lélegzőnyi- 

 lás fölött bármi úton-módon származó udvar vagy kémény szokott lenni. 

 A (}uercMS llrx levelén a lélegzőnyilásokat sűrű molyhos szövet védelmezi ; 

 az Olea evropaea levelén pikkelyek védik paizsokként a lélegzőnyilásokat ; 

 a Juniperus Oxuccdrus és a Trirhonema Bulbocodiam levelén az epi- 

 dermiszsejtek állnak össze úgy, hogy az egyes lélegzőnyilások fölött ma- 

 gas kémény emelkedik. Sőt némely növény levele egész alsó oldalával föld- 

 höz lapul s úgy biztosít magának állandó szélcsendet. A Cyclamen ré- 

 pa ndum levele a szél szárasztó hatásának nehezen tudna ellentállani. 

 Mindamellett ezen növény Lussinon igen gyakori, mert földön fekvő levelét 

 a szél nem éri. A 3///r/n.s-macchia is földhöz lapul, úgy hogy az ő sűrűjé- 

 ben a szélnek ép úgy nincs nagy játszótere, mint a ^Y.sít/s-bokorban. Azon- 

 ban természetes, hogy a szél szárasztó hatásának a következmén3^ei a 

 lussini növényzeten nagyon is meglátszanak. A lombozat a védtelen helye- 

 ken elszárad s e miatt a galyak s ágak is elhalnak. Az elhalt galyak mögött 

 a lombozat összetömörül, a fa koronája ellaposodik s az egész fa eltörpül. 

 A bórának kitett olajfán s a i///r/us-maechián nincs kiálló ág, hanem az 

 egész lombozat összeszorult, tömör s lapos ; olyan, mintha meg volna 

 nyesve, (Lásd fentebb több helyen.) 



A szél hatásainak megítélésénél sem mechanikai, sem szárasztó be- 

 hatásáról nem szabad megfeledkezni. Mert pl. a törpítő hatás sem egyedül 

 az egyiknek, sem pusztán a másiknak nem köszönhető, hanem mind- 

 kettőnek. 



C) A napsugár és a növényzet. 



Lussin növényzetén — a miénkkel összehasonlítva — a fokozott 

 napfény és napmeleg befolyása is szembetűnő. A délibb vidékű napsugár 

 hatásaként azt szokás fölemlíteni, hogy a növényzet xerophil és hogy örök- 

 zöld. A xerophilia olyan szó, mely — mai értelemben — igen sokat, de 

 semmi határozottat nem jelent, mert mocsárlakó növény is lehet némi 



* Lásd a 4., 5., 0., 7., «. és 9, képet. 



