112 D5 BERNAÏ8KY JENŐ 



tekintetben xeropbil, meg Grönlandban is vannak xerophyták. A növény- 

 zet örökzöld jelleme pedig szintén nem lehet épen a délibb nap hatása, 

 mert a még inkább déli irányban fekvő Szaharának épen ephemer életű a 

 növényzete, a fentebb északon fekvő Tátrának ellenben örökzöld fenyvesei 

 vannak. 



Az intenzivebb napfény és napmeleg hatása Lnssin szigetén külön- 

 böző jelenségekben nyilvánul. Az egyes jelenségek vagy par excellence a 

 fény, vagy pedig a meleg elcnií hatásának, ritkábban mind a kettő együt- 

 tes hatásának tulaj donithatók. Az iutenziv napfény 

 elemi hatása pl. a sötétzöld lombozat, a mi a bősé- 

 ges chlorophylltartalomtól ered. Ellenben a nap- 

 %tjR meleg elemi hatása pl. az elszáradás. 



0' I. Napfnii/ hahixd. 



1. S:((hál!i<»^((ii lörl vonalú i^závak. A sziget 

 sziklás partjain, séta alkalmával szemünk meg- 

 megakad a Sldlicf c(iiici']lal<i sajátságos alakú szá- 

 rán. A növény sziklák repedései között húzódik 

 meg ; tömzsi levélcsomó az egész, közepéből emelke- 

 dik föl a virágokat hordozó szár. A virágzati tengely 

 iiem egyenes, sem meg nem görbült, nem konyul le, 

 nem csavarodik, banem szabályosan megtört, me- 

 rev zeg-zug vonalat alkot. Mi a magyarázata e sa- 

 játságos alaknak? lUologus vagy physiologus ne- 

 hezen tud rá szabatos feleletet adni. De menten el 

 tudunk igazodni, mihelyest nem virágzat tengelyé- 

 vel, hanem levélhordó szárral van dolgunk. A Slii- 

 tirc cancelkita virágzati tengelyéhez hasonló alakú 

 U^ szart találni a Smild.f í/.sj)t'rö nevű kúszó növé- 



nyen. Az illető szárrészlet a növényen leveleket is 



\H. My rtus communis gyn- ... ' , , 



iiiolcsözci ága. §. hord, még pedig mindegyik kiszögellés csúcsán egy- 



egy levél ered, melynek lemeze a fölötte való beszö- 

 gellés helyét kitölti ; a levelek ilyenkor a szárral együtt egy síkban feküsz- 

 nek s e sík iránya a beeső napsugarakhoz épen merőleges helyzetű. Vilá- 

 gos tehát, hogy a szárnak szabályosan megtört, zeg-zugos alakjában a ixip- 

 frnij iriinyához való alkalmazkodás jut kifejezésre (15. kéj)). 



A növényszerv alakja a napfény irán3^ával, a színe és fénye pedig a 

 napfény intenzitásával áll ökológiai kapcsolatban. 



2. Inlenziv napfény nyel tükröző, fényes levélfelszin jár. Minél bán- 

 tatlanabbul ér valamely levelet a napsugár, annál fényesebb lesz a levél 

 felszíne. Ez is úgj^nevezett «xeropbil» bélyeg, holott igen sok xerophytá- 

 nak nincs meg ez a bélyege. Azért, azt hiszem, helytelen, ha ilyenkor csak 



