ll^- DE BEKNÁTSKY JENŐ 



egyenes sík lemez, azonkívül felül is, alul is nagy mértékben molyhos- 

 szőrös, úgy bogy könnyen kiállja a legerősebb fényt. Hasonló megitélés 

 alá esik a Helichrijsiim Stoechas is. Más növény, pl. a Narcissus Tazzetta 

 fénytelen levele a függőleges állás miatt bírja el az intenzív fényt.* 



3. Az intenziv napfényt élvező levelek sötétzöldek, a mi a tömött 

 mesophylltől ered, tehát a sűrű chlorophylltartalomtól. A Querciis Ilex, Ar- 

 butus Vnedo, Viburmmi Tinus, Pistacia Lentiscus, Mj/rtus communis. 

 Arum, Olea europaea, Citrus, Evoni/ums japonicus, Nerium Oleander, 

 Smilax aspera, Hubia pereifrina, Juniperus Oxijcedrus levelében a meso- 

 phyll igen tömött, sok esetben 2 — 3 sejtrétegű a paliszád szövet ; a sziva- 

 csos szövet is egy beljebb fekvő tulaj donképeni szivacsos, meg egy kifelé 

 eső paliszádhoz hasonló szövetréteggé oszlik el, sőt a Quercus Ilex leve- 

 lében a szivacsos szövet összes rétegei paliszádszerűek. A sűrű chloro- 

 phylltartalom intenziv aszimilálásra enged következtetni s bizonyára 

 correlativ jelenség az általános elfásodottsággal. 



n. A nap melegének hatása. 



A napmelegnek ismét közvetett és közvetlen hatásáról külön-külön 

 meg kell emlékezni. 



A napmeleg közvetett hatása a levegő, a talaj és a víz átmelegedésé- 

 ben nyilvánul. A levegő átmelegedése fontos, mert az átmelegedett levegő 

 közvetlenül a növényzetre nézve a) mint meleg közeg s b) mint szárasztó 

 tényező érvényesül. A melegebb levegőnek főleg az árnyékban élő növé- 

 nyek veszik hasznát, s ezért az árnyékban élő növények is eltérnek a 

 mieinktől. De igen nevezetes az is, hogy a forró napsugaraktól a levegő 

 relatív páratartalma nagy mei-tékben megcsökken. A tengerrel körülvett 

 sziget növényzete talán kevesebbet szenved a levegőnek a napmeleg okozta 

 leszáradásától, mint ugyanolyan szélességi fok alatt lévő szárazföldi nö- 

 vényzet. A fiumei meg a horvát növényzet lehet, hogy többet szenved tőle, 

 8 ennek alapján mutatkoznak különbségek. A talajviszonyokat is számba 

 kell venni, midőn a napmeleg befolyásáról van szó, mert a talajviszonyok- 

 tól függ a levegő átmelegedése, meg leszáradása. Nevezetes tényező az 

 Adria partjain a csupasz sziklás talaj. Az áthevülő és meleget visszaszóró 



* Az intenziv napfényhez való alkalmazkodás (fényes levélfelület útján I mi- 

 nálunk általában véve nem tűnik úgy szembe, mint a lussinoi növényzeten, de jól 

 észlelhető a vizi növényeken. A szabad vizén szélesen elterülő s a napsugaraknak 

 kitett Nymphaea vagy Limnanthcrmim levele sokkal fényesebb, mint a hozzá lia- 

 sonló llydrochnris-levél, mely nádasban, tehát árnyékban, nem 2)edig szabad víz- 

 szinen nő. Igaz, hogy a Hydroc/iaris-t beárnyékoló P/i)'aginites communis vagy a 

 Juncus, az Iris stb. levele is fénytelen ; de a növények levelei illetőleg szárai füg- 

 gőleges helyzetűek. Az exotikus növények közül e tekintetben feltűnő a Ncliimhhov 

 kerek nagy levele, mely az árnyékot kedveli s egészen fénytelen is. 



