A TARXÓCZI KÖVÜLT FA. 277 



vizsgálati anyaggal a helyszinéröl ellátott s ott engem kalauzolni szíves 

 volt, őszinte köszönetet mondani. 



A törzs előfordulása geológiai szempontból és az elkövesedés.* 



x\ törzs az íí/.sd és fehf'i meditrrran köznüi iiaíáron fekszik, biotit- 

 íindesit-tufa által körülvéve és borítva. A tufa alatt a törzs fekvésével egy 

 szintben homokkő-réteg terül el, az említett levéllenyomatokkal és láb- 

 nyomokkal : ez alatt pedig kavicsréteg s lejebb agyag foglal helyet. 



Abból, hogy a kövült fa régen még teljes egészéhen ott feküdt, biz- 

 tosra vehető, hogy mint élő fa is ama helyen, vagy legalább is attól nem 

 messzire alít, a hol most fekszik. Ez a körülmény, a sok helyen található 

 másodlagos előfordulású fakövületekkel szemben, a tarnóezi törzsnek min- 

 denesetre különös értéket kölcsönöz, mert ez, ennek következtében a bota- 

 nikának és palaeontologiának értékes adatokat nyújt honunk ama korszak- 

 beli flórájára — sőt a mint látni fogjuk — klímájára nézve is, a mely geo- 

 lógiai korszak rétegeiben előfordul. 



Az elkövesedés előtt a törzs nyomásnak volt kitéve, s ennek követ- 

 keztében keresztmetszete eliptikus és belső szerkezete ránczos, gyűrött. 



A megvizsgált darabokban többnyire csak az évgyűrűk szilárdító tra- 

 «heidai-*"* és — a vezető pasztában — egyes gyantás organikus anyagokkal 

 és néhol pyrittel és markasittal kitöltött, apró tracheidacsoportok (XIII. 

 tábla) tartották meg eredeti alakjukat, mely utóbbiak kitöltése méo- az 

 összenyomás előtt történhetett. 



A törzs színe szürke és fekete között változik. Kemény, tömött részeit, 

 helyenként poriékonyak váltják fel s olyanok, melyekben az évgyűrűk könv- 

 nyen elválaszthatók egymástól. 



A törzs ásványos anyaga mikroszkóp alatt erősen fénytörőnek és ket- 

 tős törésű részecskékből állónak látható, mely részecskék egy részénél vilá- 

 gosan meg volt állapítható, hogy optikailag kéttengelyűek. Az opál-félék 

 között tudvalevőleg szintén fordulnak elő kettősen fénytörők, s további 



* A geológiai és ásványtani adatokat Dr. Böckh Hugó bányász akad. tanár 

 lír állapította meg. 



** «Szilárdító tracheidák» a vastag falu, nyáron kéi)ezett tracheidák és «vezető 

 tracheidák» a vékony falu, tavaszszal képezettek. Hasonló értelemben használom az 

 ií'vgytirük pasztáira vonatkozólag is a «vezető» és «szilárdító» jelzőket. A szokásos 

 «tavaszi« és «nyári» vagy «őszi» jelzők nem felelnek meg, mert a pászták képző- 

 désének időtartama s az évszakok nem fedik egymást és így tudományos leírások- 

 nál czélszerübb — a fogalmat az illető sejtek fiziológiai funkcziój a s jellege szerint 

 2)ontosan kifejező — «vezető» és «szilárdító» jelzőket használni. — Az előbbi jel- 

 7.ök használását azonban korántsem akarom ezáltal más esetekre nézve is kizárni. 



