334 



D; WAISBECIŒR A. 



C. pannonicwm Gaud. ; b) /". auriculatuiii Schue. Száiievelei szív- 

 alakúan szárölelok, kevéssé lefutók ; c) /. cuqndifohum G. Beck. Szára 

 erősebb, néhány egyfészkű ágban végződik, leveleinek széle apróan fogas, 

 erösebb tüskékkel. Mindkét alak a tőalakkal együtt a kőszegi gesztenyé- 

 sekben. 



C. arveiise Scop. (Aszott.) Sok alakban nő e vidéken ; b) var. decurreus 

 Wallr. Száiievelei különféle módon és fokban lefutók, néha csak tüskék 

 sorozata a szárnak levél alatti részén jelzi azok lefutását, máskor fogasán 

 félig lefutók. Az egyik itten növő alaknál azonkívül a fészkek aprók, a szár 

 és ágak végén csoportosodottak, úgy hogy könnyen C. palustre-vel képzett 

 vegyült fajnak volna tekinthető, gyökere azonban a föld alatt kúszó. Bok- 

 ros helyeken és legelőkön Kőszegen és Tömördön : c) f. setosum M. Bieb. 

 Levelei majdnem épélűek, apró tüskékkel. Majdnem mindenütt ; d) f. Jior- 

 ridmv Wimm. és Grab. Fogas vagy öblösen hasogatott szélű és erős tüs- 

 kékkel ellátott levelekkel. Vetésekben és erdei vágásokban : mindenütt ; 

 e) /; mite Wimm. és Grab. Levelei olyanok, mint az előbbi alaknál, de tüs- 

 kéi gyengék. Erdőszélen Kőszegen : f) f. iucamim Fisch, (f. argenteum 

 Vest.). Leveleinek alsó felülete fehéres, gyapjas. Útszélen, vetésekben Kő- 

 szegen, Eohonczon, Tömördön: g) f. i/randicq)í< m. (v. ö. Oesterr. botan. 

 Zeitschr. 1899 pag. 107). Fészkei szórványosabban állanak, de jóval na- 

 gyobbak, mint a tőalaknál, már virágzó korukban 20 — 25 mm. hosszúak 

 és 12 mm. vastagok, virágzás után pedig 35 — 40 mm. hosszúak és 15 mm. 

 átméretűek. A lövölde körül Kőszegen ; h) /'. urandiflora m. (1. c). A virág- 

 corollák, melyek a tőalaknál alig emelkednek, a fészek pikkelyek fölé, ez 

 alaknál nagyobbak, csövük és szálas sallangjai hosszabbak, a szélsők hátra- 

 hajlottak, úgy hogy a fészekpikkelyeket nagyrészt elfedik. Vetésekben Kő- 

 szegen gyakori. 



C. rivularc Link. ; b) var. Salisluirtiense DC. Tojásdad alakú, rövid, 

 fogas szélű tőlevelekkel. Nedves réteken Bozsokon és Eohonczon. 



C. oleraceurn Scop. Nevezetesebb eltérés nélkül mindenütt nő. 



C. erísithales Scop. : b) var. subdccarrrns m. (v. ö. Oesterr. botan. 

 Zeitschr. 1901 pag. 129). Szárlevelei fülalakú alappal szárölelők, azonkívül 

 1 — 2 cm. hosszúságban a száron lefutók ; különben nem tér el a tőalaktól. 

 Erdőszélen Kőszegen elég nagy számban nő ; c) var. spimiloswn m. nov. 

 var. Foliis utrinque pilis longis compositis et variegatis, praecipue in rhachi 

 et ad nervös, densius ac in typo obsitis, profunde pinnatiíidis, pinnis bre- 

 vioribus ovato oblongis, saepe recurvis, grosse dentatis, spinulis numerosis 

 ciliatis, dentés spinula 8 mm. longa, terminati. In castanetis Ginsii. Leve- 

 lei mindkét felületükön, de különösen hátul az ereken hosszú, többsejtű, 

 összetett, tarka szinű szőrökkel sokkal sűrűbben vannak ellepve, mint a 

 tőalaknál, mélyen szárnyason hasogatottak, sallangjai rövidebbek, tojás- 



