A HAZAI PRIMULÁK FÖLDRAJZI ELTERJEDÉSE. 



45í> 



A hazai Primulák, a hovávalóságot tekintve, a következőképen osz- 

 lanak szét : 



1. Most Bukovinával közös magj^arföldi, máshonnan ismeretlen a 

 Pr. leucophylla a Vernales-csoportból, mely azonban kénszínű virágán 

 kívül a kaukázusi pirosvirágú Pr. arnoenaval megegyező. A mienk sárga 

 virágával, úgy látszik, más klímában keletkezett. A sárga Primula azon- 

 ban kertben pirosvirágú is lesz, ezért a Pr. amoena és leucophylla között 

 eredeti alakbeli éles különbség nincs : ugyanaz a tőalak változott el más- 

 más vidéken, ellenkező éghajlat hatása alatt. A Pr. leucophylla flóránknak 

 kaukázusi kapcsolatát öregbíti. 



2. A Pr. Benkőiana és 



3. a P\ villosula eddig csak hazánkból ismeretes, valószínűleg faj- 

 vegyülék. 



4. A Pr. Kitaibeliana, Horvátország, Dalmáczia, Szerbia, Bosznia 

 és Herczegovina bennszülött csinos virága. 



A déli havasokkal közös, s pedig valószínűleg mint az ősi vegetatio 

 maradéka hazánkban : a Pr. Cohimnae és longiflora ; a délnyugatiakkal : 

 a Pr. intricata ; az osztrák és svajczi havasokkal : a Pr. elatior, minima 

 és auricula. Ez hazánkban egymástól messze eső három tájon nő, mind 

 a három helyen eltérő, tehát úgy látszik, más-más eredetű. 



Arcticus-eredetű a Pr. farinosa, mely az északnyugati felföld völgyei- 

 ben terem. Gánóczon a kibugyogó savanyú forráskák mellékén Scirpus 

 alpinusszal jellemző módon esoportosodik. A tapolczai és szigligeti láp- 

 teknőben, Sopron körül olyanformán nő, mint az északi ingoványon. Északi 

 a Pr. veris s hazánknak határhegyein szórványos. 



Terűlet szerint a Pr. auricula kiválóan az északnyugati felföld mész- 

 szikláit kedveli s Eajec-fürdőtől a bélai Barlangligetig terjed. E vidéken 

 egész fehéiievelű tavaszi Primula nincs. Ez a rodnai havasokon kezdődik 

 (Pi\ leucophylla, villosula), a déli havasainkon a Pr. Columnae gj&koxihh. 

 A Nagy-Kapela meg a Velebit jellemzője a Pr. Kitaibeliana, meg a Pr. Co- 

 lumuae, Horvátországban a könnyen fölismerhető Pr. elatiort nem láttam. 

 Hazánk középtájainak jellemző Primulájsi a canescens. A hegyről a magva 

 a köíjellevő síkra is lesodródik s az óbudai réten, kissé nedves helyen is 

 elég gyakori, egy-két szálat ritkán a Eákoson is látni. Világos példája, hogy 

 alakul hegyvidékiből a síkság füve. A Primula Alföldünket kerüli. A Pr. 

 acaulis is beljebb vonul a síkság szomszédságától. 



A hazai Primula leginkább a meszes vidéket kedveli, a P\ veris meg 

 a canescens Borostyánkő körül szerj)entin-talajon nő. 



A Primula-injok ismeretét a fajvegyülés, az ivarszerveknek kétféle 

 magassága (flos dimorphus, heterostylia) s a virágnak e szerint való ido- 

 mulása stb. nehezíti meg. Hazánkban a Primula fajvegyűléke kevés, ez is 



