O FRANCE 



Ezen négy ostor íi sejtek egyik tompább végéről, közös ponton ere<L 

 Ezen pontok mintegy a sejtek hossztengelyének mellső végén van. Mint 

 említem, a hely környéke néha kissé besülyedt, mi aránylag gyakori (24 le- 

 rajzolt egyén közül 13-on van meg). 



Más esetben az ostorok kis plasmatikus (lii(lorl)ól erednek, melynek 

 plasmáj a bennük közvetlenül folytatódik. 



Mikor ezen vizsgálatokat végeztem, meg nem ismerhettem LöffIíER,. 

 illetve Fischer Alfréd módszereit, melyekkel az ostorok kutatása körül 

 annyi érdemet szereztek ; később, mikor ezekkel megismerkedtem, sajnála- 

 tomra, már nem állt rendelkezésemre alkalmas anyag. Ennek daczára 

 azonban mégis megfigyeltem néhán}' érdekes tényt, mely Fischer * ered- 

 ményeinek helyességét bizonyítja. 



A Collodictyon ostora tyijusos «korbácsodor» (Peitschengeissel), azaz 

 nem visel másodrangú csillangókat, hanem, mint például (Fischer szerint) 

 a Polj/toma és Chlorogonium. ostora, két részből, alapi részliől és volta- 

 képeni ostorból áll. 



Az alap a vastagabb rész, de meglehetősen rövid (4 — 5 {i), szélessége 

 kétszer-háromszor akkora, mint az ostor-részé, mely viszont körülbelül tíz- 

 szerte hosszabb (40 [a). Az egész ostor nem olyan hosszú, mint a test. 

 Az alapi rész meglehetősen közvetlenül megy át az ostorrészbe, inely 

 utóbbi, vékonyságánál fogva, élő állapotban alig látható ; ehlorzinkjód 

 alkalmazásával azonban nagyon szembetűnő. Ugyancsak ezen praíparálási 

 módszerrel, néha szemcséssé válik az ostorok egynémely — rendesen 

 alapi — része ; ugyanazon tünemény ez, melyet Künstler már régen leírt 

 a Cryptomonások, Euglenák és más Flagelláták ostoráról *■*■ és meh-et 

 Fischeb legújabban Euglenán, Polytomdn és Bodón is látott. 



Nem ezen morphologiai leírás keretébe való, ha itt hosszasabban fog- 

 lalkoznék ezen furcsa tünemény problémáival, nem is foglalkoztam eléggé 

 behatóan ezen részlettel, hogy erről ítéletet mondhatnék, csak azt kívá- 

 nom még hangsúlyozni, hogy ezen «szemcsézetet« csak preparálás után 

 láttam, mely kijelentésnek azért tulajdonítok némi fontosságot, mert 

 Fischer, Kunstler-i'cI szemben műterméknek mondja ezen szemcséket. 



Igen jellemző ezen ínfuzoriumra az ostorok rendes állása. Ezen mellé- 

 kesnek látszó körülmény említésreméltó, mert ama nj'olcz esztendő folya- 

 mán, melyet az ostoros v('>glények tanulmányozására fordítottam, számta- 

 lanszor meggyőződtem, hogy az ostorok állása rendes körülmények közt 



* Fischer A., Über die (ieisselii einiger Flatíellaten. irriufíslioini's .lalir- 

 hiicher 1. wiss. Botanik. 26. Bd 1.S94. p. 187.1 



** A «Bulletin de la société zoologiípie de France» 1882. évi kötetének 20.. 

 lapján. 



