2> RICHTKR ALADAfl 



anatómia szein])()ntjál)ól ; látván a feltűnő alkalmazkodási képességet, a 

 melvlvel e knszó bokor, mint epiphyt növény az üvegház mohos-nedves 

 falán dúsan vegetál, sőt jchiak találta a véletlenül mellette levő vízmeden- 

 czét a léggyökerek egy eddig ismeretlen féleségének a fejlesztésére is fel- 

 használni.^ 



Vegetativ szerveiket illetőleg mindenekelőtt feltűnő a Marcgravia-k 

 kétféle ágké])ző(lése, a mely a levelek dimorphismnsával áll kapcsolatban. 

 Ugyanis vannak ( orthotro])) ágai, a melyek hengeresek, vastagabb húsú. 

 bőrnemű, spiralis állású leveleikkel átborúlók és mindezeket a bnga-virág- 

 zat tetőzi be : ezek a szorosabb értelemben vett reproductiv, vagyis termő 

 (fertil) ágak. ^'egetativ és pedig meddő (steril)-nek mondott (plagiotrop) 

 ágai ellenben kapaszkodásra szolgálnak, két sorba helyezkedő levelei pedig 

 fonákjuknál fogva valamely fatörzs, vagy sziklafalhoz, szóval a substratnm- 

 hoz simulnak (Tab. H. Fig. l).^ 



Bâillon ^ a Marcgravia-gt^nns e tulajdonságát a genus charakteristi- 

 kumában a következő szavakkal jelzi : 



«Frutices epiphytici vei scandentes, rarius arborescentes ; foliis alter- 

 nis heteromorphis ; in ramis sterilibus repentibus, sessilibus, in ramis 

 liberis coriaceis, exstipulaceis.» 



Wittmack: "* <i Folia dimorpha in genere nnico (Mnrcgravia), ai tu,- • 



morum floriferorum maiora, ovata, oblonga vel lanceolata Eami 



eximie dimori)hi : alii semper steriles, radicilíus repentibus vel scanden- 

 tibus pnediti. eonfertim et disticlie foliati. complanati ;'..... foliis quam 

 in fertilil)us. minoribus, sessilibus basi insequalibus, plerumque aj)proxi- 



matis ; alii fertiles remotis. sa^pissime maioribus, ovatis oblongis 



vel lanceolatis, integris etc.» 



Bentham és Hooker''': d. . . . Folia coriacea. integerrima. ramorum 

 sterilium in arbores rupesque repentia, sacpe heteromorpha parva sub- 

 membranacea. » 



Szükségesnek tartottam, hogy a legfőbb leiró munkák néhány főbb 

 passusát idézzem : azért, mert ha egy a Marcgraviü botanikus kert- 

 jeinkben, úgy az bizonyára a Marcgravki paradoxa : holott ez, vala- 

 mint a Marcgravia dubia — az alább adandó fejtegetésekből kitet- 

 szik — helvtelen meghatározás, illetőleg téves svstematikai felfogás révén 



^ Erről más iilkalommal. 



^ Vesd össze : K. Schumann. Lt^hrb. der svstomati sehen Botanik. Stntt<.'art, 

 1S94, p. 4:29. 



» H. Bâillon, Hist, des Plantes. Paris, Tom. IV, 1S73, pp. l>0-J— 263. 

 ■* Flora Brasiliensis. Fasc. 81. Leipzig, 1878, p. 215. 

 ^ Genera Plantar. Vol. I. 1862—7. p. 181. 



