S^ EICHTKR ALADÁR 



A Marcgravia umbellata és a Monstera acuminata e systematikai 

 keveredettségének a vegetativ szervekre vonatkoztatva voltak morphologiai- 

 lag elfogadható alapjai, sőt i)hysiologiai s anatómiai szempontból is fenn- 

 áll közöttük a rokonsági kapcsolat bizonyos szervezeti elemek analógiája 

 alapján (a leveleken kívül pl. a chlorojűastok dimorpbismnsa ; a mesojjliyll 

 sclerencbym elemei, az epidermis gyengén kiemelkedő papillái; a? jialissad 

 viselkedése szemben a szivacs-jiarencbymával az epijibvtismus révén hozza 

 őket egymással jihysiologiailag rokon kajjcsolatba stl).) 



Ez indított engem annak a kikutatására, hogy : 



1. Az adott életfeltételek mellett minő relatióban állanak az átmenet 

 minden fokát feltüntető levelek ugyancsak e levelek szerkezeti viszonyai- 

 val ; vagyis, hogy egy és ugyanazon ág eltérő szabású levelei közcitt a vál- 

 tozott életviszonyoknak (és a heterophylliának) megfelelőleg anatómiai 

 szempontból van-e különbség és ha igen, miben lelheti ez physiologiai 

 magyarázatát? 



3. Áll-e H. 0. JuEL-nek — a ki eddigelé első foglalkozott a Marcqra- 

 viaceae anatómiai viszonyainak részletesebb kikutatásával * — feltételesen 

 ugyan, ámde SzTSZYLOwicz-tól "^* már is apodictice kimondott ama tétele, 

 hogy : a kétféle levélalaknak megfelelőleg a chloroplastok nagysága is két- 

 féle (t. i. b'S) n a virágzó ág leveleiben, a meddő ág leveleiben pedig ^20 u 

 hosszúságúak s 10//. szélességüek) és hogy a meddő ág leveleinek jóval 

 nagyobb chloroplastj ai élénkebb asdmilatióra is engednek következtetni? 



o. Megkísérlem annak a megállapítását, hogy H. 0. JuEL-nek a 

 Marcgymna polyantha, M. coriacea s a Norantea brasiliensis vizsgálatá- 

 ból nyert positiv tételei mennyiben egyeznek meg az én tapasztalataim- 

 mal és hogy melyek azok az adatok, a melyek a physiologiai s a systema- 

 tikai anatómia szemiiontjából a Marcgraviaceae-Y-ä, nézve általánosíthatók 

 volnának? 



4. Végezetül a Maregravia umhellata s a Monstera acuminata némely 

 rokonsági kapcsolatának a kiderítésével néhány, eddig ismeretlen adattal 

 az Aroideae összehasonlító anatómiai ismeretét is gyarapítani óhajtom. 



tárgyalásába boesájtkozuám. Lej^feljebb azt eiiilítem meg, hogy GoEBEL-nek is, 

 mint egy botanikus kert igazgatójának a tapasztalata az, hogy az Aroideae fiatal- 

 kori alakjai gyakran i^Mnvvijrainityt név alatt szerepehiek a botanikus kertek t-ul- 

 tnráiban ^Goebkl 1. c. p. 138). 



* H. 0. JuEL, Beiträge zur Anatomie der Marcgraviaceen. (Bihang Till. k. 

 Svenska Vet.-Akad. Handlingar. Band \->, Afd. III. Nr. 0.5. Stockholm. 1887. Mit 

 3 Tafeln, pp. \—-l%]. 



** SzYSZYLOwicz, Marcgraviac-eu'. in Englir : Natiirl. rtianzen-Familien. Leip- 

 zig, 1893. Liefer. 8-2, pp. 1.57—164. 



