44 UlCHTKR ALADÁR 



a Marcgraviaceák egynéniely faján előforduló oly képletek, m melyek rész- 

 letesen, physiologiai fnnctiójukra nézve csakis élő példányokon vizsgál- 

 hatók meg pontosan és eredményesebben. 



Ruyschia clusiaefolia Tacqu. 



A bőrnemü levelek vastag ciiticulával lioritott felső l)őrszövete a 

 k. m.-i képen a Marcgravia umbellata Tab. V, fig. 17e-re emlékeztet, — 

 hypodermalis víztartó szövetet azonban nem képez ; e helyett az epidermis 

 alatt egyes, feltűnően tág üregű, a k. m.-ben ovális kerekded sejtek lépnek 

 fel, a melyek a palissadrétegbe gyakran mélyen benyomulnak és a melyek 

 nem egyebek, mint a IIadlkofer által először constatait ú. n. elnyálkáso- 

 dott sejtek (epidermis mucigera). Ha a levéllemez apró töredékeit lehetőleg 

 óvatosan tus-oldattal kezeljük, azon módon azt látjuk,, hogy a nyálkás 

 sejtek nyálkatartalma élénken kiáramlik a levéltöredékek peremén, a nél- 

 kül azonban, hogy az ilyen esetekben megszokott nyálkagömbök keletkez- 

 nének"*' ; a nyálkatartalom a tusoldat anyagával csaldiamar egyesül. Az 

 elnyálkásodott sejtek már az epidermis felületi áttekintésénél is feltűnnek, 

 mint szórványosan előforduló, homályosan fehér s kerekded toltok, a 

 melyek a bőrszövet egyenesfalú s isodiametrikus sejtjei alatt lappanganak. 



A részben rőtbarna sejttartalommal telt assimilationalis rendszer 

 palissadrétege egy sejtsorból áll s a Marcgravia palissadjától annyiban 

 eltérő alkotású, hogy a sejtek kifejezetten cylindrikusak, hosszúsági át- 

 mérőjükhöz képest keskenyek és a feltűnően laza szivacsparenchymával 

 szemben compact réteget képeznek. Mindazonáltal az assimilationalis 

 rendszernek mintegy kétharmadát a szivacsparenchyma teszi ki és lehet, 

 hogy a i^alissad nevezett alaki tulajdonságán kívül még az is hozzájárul 

 a szivacsparenchyma lazaságának az ellensúlyozásához, hogy az astro- 

 sclereïdek sűrűn fordulnak elő egymás mellett, falaik pedig erősen meg- 

 vastagodottak. 



A Ruysrhia astrosclereïdjei a szerkezet egynémely részletére nézve 

 eltérők a Marcgravia astrosclereïdjeinek általános szabását(')l és ez az 

 eltérés úgy lehet generikus jelentőségű a Ruiischia-rA nézve. 



A Marcgravia astrosclereïdjei ugyanis rendkívül tág középponti 

 lumennel bínuik és ablioz képest az egész idioblast falvastagodása nem 



* Dr. Aladár Richtek, Ueber die Blattstructur der Gattung Cecropia insbeson- 

 dere einiger bislier unbekannter Imbauba-Biiume des tropischen Amerika. — 

 «Bibliotheca Botanica.» Heft 4.3. Herausgegeben von Prof. Dr. Chr. Luerssen 

 und Prof. Dr. B. Frank. Stuttgart. 1898. — Taf. VI. Fig. 4, Taf. YIII, Fig. 19. • 



