BIKÓ LAJOS MADÁRTANI OYÜJTÉSE UJ- GUINEÁBÓL. 377 



Hosszú volna most mind elősorolni azokat a csalódásokat, s az ennek 

 folytán használatba vett ellenőrző módokat, míg hozzájutottam ahhoz a 

 néhány száz szónyi gyűjteményhez, a mit most legalább meglehetősen meg- 

 bizhatónak tekintek. Természetesen ezeknek legnagyobb része néprajzi és 

 természetrajzi viszonyokra vonatkozik. 



Nem lesz talán érdektelen ezeknek az alaj)ján röviden jellemezni a 

 Czinyágyi-támolok ornithologiai ismereteit. Meglehet, hogy ez talán némi 

 világosságot vet a többi ujguineai természeti népek e nemű felfogására, 

 vagy legalább is megmenti a nyomomon haladót a kezdet nehézségeitől. 

 Itt-ott beleszövöm azt a keveset, a mit a Bogagyi és Erima falubeliek nyel- 

 véből feljegyeztem. 



Egyben megjegyzem, hogy a czinyágyi falubeliek nyelve nem hasonlít 

 egyhez sem a közül a 20 nyelv közül, mely Zöllkr munkájában (((Deutsch- 

 Neuguinea oder meine Ersteigung des Finisterre-Gebirges» ISUI) a német 

 védterületről felsorolva van. Ellenben nagyban rokon Erima falu nyelvével, 

 de még sem ugyanazonos. Czinyágyi mintha valami külső telepe, valami 

 attribútuma volna Erimának ; közeli érintkezésben is vannak egymással, 

 testvérek egyike itt, másika ott lakik ; ottlétem alatt nem volt nap, hogy 

 erima-támol ott meg ne fordult volna, s bármelyik meg tudta mondani 

 valamiről, hogy ezt Cziny agyiban így. Erimában amúgy hívják. Nyelv- 

 tanulmányozónak érdekes feladat volna kutatni, közeledik-e vagy távolodik 

 a két nyelv egymástól, és miért ? Talán be-belátna az okokba, a mik Uj- 

 Guinea soknyelvűségét előidézik. 



Támoléknak gazdag szókincsük van a természeti tárgyakra, annyival 

 inkább, mert általános neveket nem szeretnek használni, inkább külön 

 nevet adnak minden kis résznek, így fej, trxl kifejezésekre nem találtam 

 nevet, pedig a legapróbb részleteket is meg tudják jelölni ; gazdasági növé- 

 nyeik közül a táró, banána, czukornád stb. minden fajtájának külön neve 

 van, de összefoglaló nevük nincsen hozzá. A «madár»» fogalmára azonban 

 van szavuk. Ha igazán ennek felel meg a Bogagyibeli «klidjlxirr» szó, akkor 

 Czinyágyiljan filcroj. Erimában i)i-sz(tûc és iicí fejezi ezt ki, mert ezek az 

 elsőnek megfelelő szók. 



A madár egyes részeinek a megjelölésére például veszem a paradicsom- 

 madarat, mint a hogy nekem is azon jelölték meg legtöbbször. Egyes részeit 

 Czinyágyiban így jelölik: niá (csőr), nid vniűdrd (felső káva), iná niöüh/ákd 

 (alsó káva), lunddrd [homlok], nidddu (fejtető), /^/.sv// cm (tarkó), dyniü (szem), 

 inunhidLíí torka), hőütUini (nyak), cinio (begy), %oít(lias), dúld [híitii), fard rd- 

 nió (fara-tája), nidid (farka), üó (szárnya), hdjijii (czombja, illetőleg femur és 

 tibia), dfó-szdfdkd (csüd), d(d(/!/iröu (lábujjak), dfó-dmiid (körmök). 



A tollazat megjelölésére : ûjû (tollak általában, úgyszintén szőr az 

 emlősökön), í;diU'lni (pehely), Hzáú (evezőtollek), (íjtininniui (szárnyfedő- 





'QZ!' - 



UJ ^ 



^ 





