ARAGONIT DOGNÁCSKÁRÓL. 453 



erek járják át. Az aiigit mellett van még galenit, egy sötétszínü, elég sok 

 Fe-t és kevesebb M n-t tartalmazó sphalerit* és kevés ehalcopyrit, a 

 külső szabad felülethez közelebb a sphalerit több ; erre telepedik 3 — 8 mm. 

 vastagságban aprószemü, csaknem tömör piszkos-sárgásszínü mészkőréteg, 

 ezen ülnek az aragonitkristályok. Két kézi példányon, a melyeknek közelebbi 

 lelethelye az etiquette szerint szintén «V. Ferdinánd» altárna, a kristályok 

 már csaknem fehérek ; a társásványok ugyanazok, de a felső mészkőrétegre 

 helyenkint egy druzás bevonatot képező apró, színtelen vagy piszkosfehér 

 quarczkristályok rakodtak; a quarcz néhol az aragonitra telepedett. Egy nagy 

 díszpéldány aragonitkristályai világos rózsaszínűek, 2 — 20 mm. hosszaság 

 mellett 0,5 — G mm. vastagok, szürkés mészkövön ülnek; az aragonit- 

 kristályokon, mint későbbi képződmény 0,5 — 1,5 mm. átmérőjű kristályos 

 szerkezetű gömbök, a melyek felületét egészen apró, fel nem ismerhető 

 kristályok alkotják ; e gömbök anyaga szénsavas mész, némely aragonit- 

 kristályt egészen beburkolnak, az ilyen bevont kristályok mint megannyi 

 apró cseppkőhöz hasonlók, a melyek belsejében tengely módjára húzódik 

 végig az aragonit. Magának a mészkő felületének is ilyen gömbös, bibircses 

 bevonata van. 



Az vArchangeh> bányából származó egy darabon az aragonitok víztisz- 

 ták, többnyire vékony lécz- vagy tűalakuak; az innen ismert szép világoszöld 

 gránát és egy kékeszöld, csaknem fénytelen és egyenetlen törésű chryso- 

 collaszerű ásvány közt fehér, sugaras aragonit is fordul elő, az üregek 

 falain az említett aragonitkristályok nőttek fel. A darabon még vaskos 

 magnetit is látható, míg a zöld ásványon kékesfekete foltok, a melyek 

 anyaga néhol mint beszüremkedés dedriteket alkot. 



E zöldes ásvány aczéllal könnyen karczolható, keménysége körülbelül 

 a calcitéval egyezik, pora igen világos zöldesfehér. Loczka József múzeumi 

 őr úr szíveskedett e zöld ásvány néhány morzsáját minőlegesen megvizs- 

 gálni. Víz, réz és kovasav mellett még sok Mg-t, elég Ca-t, kevés /v-t és 

 nagyon kevés fe-t tartalmaz. "•'■>' Sósavas oldata sárgászöld és az oldhatlan 

 kovasav mint fehér por marad vissza, a mely úgy látszik még számba nem 

 jöhető mennyiségben vasat vagy rezet tartalmaz. 



A kristályok nagysága különböző ; a kisebbek 2 — 8 mm. hosszúak, 

 0,5 — 2 mm. vastagok ; ezek a mérésre meglehetős alkalmasak. Vannak 

 2 — 6 cm. hosszú kristályok is, ezeknek végei csaknem mindig le vannak 

 törve ; lapjaik ugyan fényesek, de zavart felületük a mérést majdnem mindig 



elemzéseire utalok (Math, és természettud. Közi. 188!á. 17. 07. Értekezések a ter- 

 mészettud. köréből. 1885. i5. 1. sz.). 



*■ Loczka József múzeumi őr szíves közlése szerint. 

 ** A Ca, Mg és K mikrochcmiai úton van kimutatva. 



