ARAGONIT DOGNÁCSKÁRÓL. 4-50 



rostozását is előidézi ; mérés és számítás eredményeinek megegyezése elég 

 kielégítő (3, és 12. rajz). 



P=: |0 . 19 . 1{ két kristályon mint jól kifejlett rostos lap (10. rajz), 

 az egyiken pedig (8. rajz) [O . 40 . 1] rostozását okozza. 



0= [0.18.1) négy kristályon mint uralkodó lap, más meredek 

 domákkal, rendesen a h tengelynek csak egyik végén (1., 10. és 1:2. rajz); 

 ezt az alakot először CesIeo (31.) ismerte fel a long-pré-i aragonitkristá- 

 lyokon. 



K= [0 .17.1) két kristály uralkodó lapja, egy hármas iker egyik 

 egyénén szintén nagyon jól mérhettem (3. és 9. rajz). 



i<'=::(0.11 .1} ritkább alak, csak egy kristályon mint egyoldalúan 

 kifejlett lap jelenik meg (14. rajz) ; már Stöbbr(59.) megfigyelte a framonti 

 aragoniton és újabban CesÀro(31.) a long-23ré-i (Belgium) aragoniton. 



/= |0 . 10 . 1] nég}^ kristályon, ezek közül az egyiken mint {O . 52 . 5} 

 vicinális alakot (5., 13. és 14. rajz); e vicinális domához tartozó makro- 

 pyramist konstatáltam egy tűalakú kristályon (lásd a 457. lapon és a XX. 

 táblán a 3. kristály rajzát) ; ezt az alakot ugyancsak Cesaro figyelte meg 

 először. 



obs., calc, 



(0.10.1):(0.ÍÖ.l) = 164''48' 164°52' 



(0.52.5): (0.51.5) =164 48 164 48 



(0.10.1):(0.19.10) = 28 41 28 15 



(0.52.5): (0.19. 10) = 28 41 28 33 



N= |092] egy kristál3'on mint magános finoman rostos trapezalakú 

 lap (12. rajz), két jó tükörképet reflectál, a melyek közül az egyik [092] 

 lapnak, a másik pedig [051] -tői előidézett rostozásnak felel meg, egy másik 

 ritkább rostozás szintén eredményez egy gyönge képet, ez [0.39. 10} vici- 

 nális laptól ered. A meredek [O . 18 . 1} doma lapjából e trapézalakú lap 

 lépcsőszerüen kiemelkedik, a mennyiben fölötte és alatta is [0 . 18 , 1} van, 

 A kristály oldalait az [110} oszlophoz közelálló, de meg nem határozható 

 meredek pyramis négy lajjja határolja; a ^ tengely másik végén pedig 

 (0 . 21 . 1), [0.16.1), [(> . 14 . l), [041), [0 .11. 3}' és [01 1} domák fej- 

 lettek ki. 



x= [O . 11 .3) két kristályon (8. és 12. rajz) mint nagyon fényes, 

 keskeny sáv, az egyiken valamivel szélesebb [041 1 és [Ol 1 J közt, a másikon 

 [o . 40 . l] meredek doma rostozása közt. 



/7={0. 19.10) két kristály szabad végét tetőző jól kifejlett lapok, 

 tökéletesen simák és jól tükröznek (13. rajz). 



e — [45 . 45 . 2j csak egy kristáh'on és pedig uralkodó lapokkal, 

 combinátióban a hozzátartozó domával (7. rajz), a mérések elég jók. 



