ABAGONIT dognácskáeól. 461 



obs. cale. 



(0.39. 10): (Oil) = 34°25'— 34°35' 34°38' 



[O . 19 . 0} a linom rostozás közt szembetűnő keskeny, fényes csík; 



jól mérhettem. 



obs. cale. 



(0. 19.5): (Oil) = 20°5' 20°4' 



[0 . 37 . 10} három kristályon hasonlóan figyeltem meg, mint a meg- 

 előző két alakot. 



obs. calc. 



(0.37. 10): (011) = 33°38'— 33°43' 33°40' 



Négy kristályon egy-egy keskeny, fényes lapot figyeltem meg. A mé- 

 rések ugyan közelebb állanak a vicinális |0 . 18.5} alak számított hajlá- 

 saihoz, de Teaube* az egyszerű jelű [072] domát már konstatálta, a miért 

 is a dognácskai aragonit szóban forgó lapjait e domához tartozóknak ve- 

 hetem (lásd a XX. tábla 3. és 9. rajzát). 



obs. calc. 



(072) : (011) = 32°51'— 33°22' 32°36' 



(0 .18.5): (01 1 ) = 32 51 '—33 22 33 9 



[O . 13 . 5} egy hármas iker egyik egyénén a meredek [O . 18 . 1} és 



{011} közt egy jól kifejlett erősen rostos lap, erről két gyönge, de éles 



tükörkép reflectálódik, a melyek egj'mástól körülbelül 30'-nyire vannak. 



Az egyik tükörkép [052} domának, a másik az ehhez vicinális {0 . 13 . 5}-nek 



felel meg. 



obs. calc. 



(0.13.5): (011) = 26°18' 26°8' 



Némely kristály domalapjainak rostozását okozó nagyon keskeny 

 lapokat jól megkülönböztethető reflexekkel mérhettem; ezek jelei és haj- 

 lásai a következők : 



obs. calc. 



(0.48.1): (010)= 1°40' 1 ° 39' rostozás (0 . 40 . 1} lapján 



(0.13.1):(01T) = GO 7 60 14 « {0.40.1} « 



(0.12.1):(011)= 47 23— 47°53' 47 38 « {0. 27 . l}, {0. 18 . 1} 



és (0.14.1} lapjain 



(091 ) : (01 T) = G2 40 02 52 « (0 . 40 . 1 1 lapján 



(0.12. 5) : (01 1) = 24 10 24 1 1 « {073} és {052} lapjain. 



* V. ö. az idézett irodalonibau a 'i'H. szám alatt. 

 Termt'ízetrajzi Füzetek. XXII. köt. "1 



