^ße Dt ZIMÁNYI 



tük legtöbb alakját, jóval kevesebb a strontianit alakjainak száma, míg a 

 witherit e tekintetben a legszegényebb. 



A legváltozatosabb és leglapdúsabb combinátiói a cerussitnak és ara- 

 gonitnak vannak ; az elsőnél a meredek pyramisok és domák uralkodása 

 által jellegzett tű- vagy nyársalakú kristályokat alig ismerünk, az utóbbinál 

 a combinátió e typusa elég gyakori, ugyanezt mondhatjuk a strontianitról 

 is. A cerussitnál a verticális prismák, a makrodomák és a |üll]-nél tom- 

 pább brachydomák számosabbak, mint az aragonitnál, de olyan meredek 

 brachydomákat, mint az utóbbin, a cerussiton nem figyeltek meg. Az ara- 

 gonit legmeredekebb brachydomája |0 . 40 . l}, a strontianité [U . í24 . !},">' 

 a cerussité [ü . 14 . l],"^* míg a witherité {0.4.1]; e három utóbbi alak 

 az aragonitnál ugyancsak ismeretes. A fősornak leghegyesebb pyramisát a 

 hammi strontianiton Laspeyres figyelte meg, ez {40 . 40 . 1 } , az aragonit- 

 nak legmeredekebb pyramisa {i^4.24.l} megvan a strontianiton is ; a 

 cerussit és whiterit leghegyesebb pyramisai {14. 14. iJ, illetőleg {:2^l} az 

 aragoniton is megvannak. 



Az alábbi táblázatban a szerzők nevei mögött álló számok az idézett 

 irodalom sorszámai. 



* Laspeyres : Die Krj^stallformen des Strontianits von Hamm in Westfalen. 

 (Verh. (1. natiirhist. Ver. d. prenss. ßlieinlande und Westfalens. 1876. .'w. (IV.) 308.) 

 ** Mügge: Cerussit von der Mine Sta. Eufemia etc. (N. Jahrb. f. Min. 188a, 

 2. 3'».) 



