ARAGONIT DOGNACSKAROL. 



467 



Miller : 



a 



b 



c 



m 



M 



d 



9 

 a 



f 

 a 



X 



k 



X 



I 



n 



i 



ii 



V 



C 

 r 

 h 

 N 

 A 

 e 



ß 

 X 



100} 

 010} 

 001} 



no] 



430 j 



570} 



102} 



304} 



101} 



201} 



013) 



012} 



Oil} 



043) 



(032} 



{0.19.10} 



(021) 



(073) 



(052) 



{031} 



(0.24.7) 



{072} 



(0.11.3) 



[041) 



{092) 



(0.13.3} 



{051) 



{061) 



{0.13.2} 



(071} 



{0.15.2} 



(081} 



Naumann-: 



Levy : 



oo_Poo 



oo_Poo 



OP 



ooP 



ooP| 



iPoo 



IPoo 



Poo 



2PCXD 



\Poo 



\p^ 



Poo 



|Poo 



2Poo 



IPoo 

 5poo 

 3Poo 



fPoo 



4Poo 



IP^ 



fAo 

 5Poo 

 6Poo 



fPoo 

 7Poo 



15 j\ 



Y-Poo 



8Poo 



9' 



p 



m 



If 



9' 



at 



a' 

 al 



(f 



e\ 

 el 



fl9 



eh 

 el 

 el 

 el 



ek 

 è\ 



eh 



e\ 



e- 



^. 



el 

 e\ 



eh 

 eï 



Első megtigyelü : 



Hauy.3) 



BOURNON.'-*) 



Hauy.^) 

 Hauy.i) 



Negri.^") 

 Negri.* 



Schrauf/*) és *") 

 Brezina/'^) 



M0HS.*j 



Brezina.^^) 



LEVY,'') 

 MOHS.*) 



Hauy.1) 



V. Zepharovich. (Eisenerz,) ^^) 

 Haidinger.'') 

 Z. 

 Hauy.i) 

 Negri.** 

 Negri. 

 Haidinger. 



GONNARU.^*") 



Traube.^2) *** 



z. 



BOURNON. f 



z. 



Gonnard."*) f (■ 



Haidinger. 



Naumann.") 



V. Zepharovich. (Lölling-Hüttenb,) ^"j 



V. Zepharovich. (Lölling-Hüttenberg.) 



Stöber.''*^) 



Hausmann.''*) 



* Ezt az alakot Stöber említi először a framonti aragoniton, de mint bizonytalant. 

 ** Ugyanezt az alakot ujabban Cesáro is megfigyelte a Long-Préről (Belgium) való 

 aragoniton és mint ujat említi. 



*** Ezt az alakot Goldschmidt «Kristallogr. Winkeltabellon» czimü munkájába nem 

 vette fel. 



f Loc. cit. Ezt az alakot Dana : System of Mineralogy (5-ik kiadásában nem sorolja fel. 

 it Goldschmidt ezt az alakot a bizonytalanokhoz sorolja. V. ö, : Winkeltabellen 52. 1. 



