470 



Dt ZÏIMANYI 



A látszólagos optikai tengelyszöget levegőn mértem, egy az első 

 közéj^vonalra merőlegesen csiszolt lemezen, a melyet egy az oszloplaj) sze- 

 rint vastagtáblás kristályból metszettem. A lemez belsejében néhány vékony 

 ikerlemezke volt közel egymáshoz látható ; a lemez e részét, hogy az észle- 

 lésnél ne hasson zavarólag, fekete festékkel elfödtem, A tengelykép éles és 

 zavartalan volt, és a beállítás pontossága az észlelési hibahatárokon belül 

 maradt. Vörös és zöld fénynél a színkép azon részeiben mértem, a melyek 

 a Li és TI jellegző vonalainak felelnek meg, míg sárga fényt direct Na- 

 lánggal nyertem a FuEss-féle nagy tengelyszögmérővel. A vörös és sárga 

 fényben mért optikai tengelyszögek valamivel kisebbek, mint Kirchhoff- 

 nak** a színkép C és D vonalára vonatkozó mérései, míg a zöld fényre vo- 

 natkozó mérések csaknem megegyeznek. Összehasonlításul még Eudberg *** 

 meghatározásai alapján a törési együtthatókból számított tengelyszögeit 

 végül Heusser t és Buchrucker ff közvetlen méréseit adom. Heüsser meg- 

 határozásai homogen vörös üvegre, i\^í/-lángra és a színképnek az E vonal 

 közelében levő részére vonatkoznak ; míg Buchrucker a leogangi viztiszta 

 kristályokból metszett lemezeken Li-, Na és TI láng fényénél mérte az op- 

 tikai tengelyszöget. 



Méréseim eredményeit a következőkben állítottam össze ; az alábbi kis 



* Az idézett dolgozat 6S. lapján a felsorolt alakok közt a pyramis jele 

 sajtóhiba következtében (9.2.12)-nek van adva. 

 ** PoGGEN. Ann. 185!>. 108. 5ß7. 

 *** PoGGEN. Ann. ISláO. 17. 7. 



I PoGGEN. Ann. 1853. Sí). .5:5á. 

 ff Zeitschr. f. Krystall. otc. 1891. Hl 143. 



