m BERNATSKY J. 



aquilimwi (déli vidéken a var. lainqjinosiun) és az Aapidiuin llielyptcrix. 

 Kivételesen ismeretes volt még eddig Aspidium spimdomm, A. FUix mas, 

 sőt Ophioglossum vnlgatum is. A Hyropterides közül a Salvima nafaiiíi 

 igen gyakori s a Marsilia quadrifoHa sem ritka. Az Alföldnek jellemző 

 zsurlója is van, ez az Equisetum ramosissimunt. 



Az alföldszéli hegyeken a Pferidiion aquiliniiiu csak kivételesen 

 fordul elő. Aspidium Th cl i/pteris, úgyszintén Salviiiia ntittiitx és Mar.-iilia 

 (luadrifoUa sem teremnek rajtuk, Equiselinn ramoxissiiinmi is ritkaság. 

 Ellenben vannak más Pteridopliyták, nevezetesen harasztok, melyek itt 

 gyakoriak. Ilyenek a következők: Poh/podiuin vuUiarc, AxpJentun Trirlio- 

 inanen, A. sejdenfrionalp, A. iiernniinnnn, A. Riifa nmrarid. Az Asple- 

 tiuin Trieb n ma iip,^ talán a legközönségesebb harasztja az Alfölddel határos 

 hegyeknek, még a legkopárabbakon is találni. Társaságában nem ritkán 

 Polypoditim vulnarc is terem. Az alföldszéli mészkőhegyek szikláin az 

 AspJemim Ruta muraria terem, gneisz- vagy gránithegyeken pedig A^ipdc- 

 iiwm septentrionale m^g az A. fjermaniciirn fordulnak elő. 



Az a körülmény, hogy a Bryopliyták és Pteridophyták különösen 

 a máj mohok és harasztok előfordulása tekintetében az Alföld és a vele 

 egészen szomszédos hegyek vegetácziója egymástól élesen eltér, növény- 

 földrajzi szempontból igen figyelemreméltó. Mert először is a két hely 

 vegetácziója között való, Kernee óta általánosan ismert különbséget, me.- 

 lyet eddig inkább csak a phanerogam növényekre vonatkoztattak, öreg- 

 bíteni látszik. Másodszor az Alföld és az azt körülövező hegyes vidék 

 között való növény földrajzi határvonalat látszólag igen élesen állítja elénk. 

 A phanerogam növények e határvonalat sokszor elmossák ; a hegyeken 

 termők sokszor leereszkednek az Alföldre, míg mások, melyeket az Alföldre 

 nézve különösen jellemzőknek tartunk, a hegyekre átvándorolnak s ott 

 egész kis formácziókat alkotnak.* A j^hanerogam növényekre támaszkodva 

 némelykor bajos megállapítani, hogy botanikai szempontból hol a határ 

 az Alföld és a hegység között. Azonban a megemlített harasztokra ilyen- 

 kor feltétlenül hivatkozhatunk: a hol pl. Asplenum fíula muraria, vagy 

 Asplenum septentrionale terem, ott már az alföldi növényzet határán túl, 

 a hegyi növényzet között vagyunk. Könn3^ebb áttekintés végett szolgáljon 

 a következő táblázat. 



* PL a Stipa pe}iata, Stipa caj-iUata, Auilrnjxigan (lyi/llKs az Alfölddel határos 

 hegységekben gyakran egész mezőket ellepnek. 



