10 b; BERNATSKY J. 



Az Ökológiai uövénvlüldrajz szempontjából ezek utáii a következő 

 kérdés merül fel : Mi okozza azt az éles batárt Alföld és begy között, mi 

 teszi lehetetlenné a/ egvik f;ijnak az Alföldön, másiknak a begyen vab') 

 előfordulását ? 



A phanerogam növényekre v(matkozólag az a nézet van elterjedve, 

 hogy az Alföld és az azt körülövező hegylánczolatok vegetácziója között 

 való különbséget a klimatológiai viszonyok okozzák. Ámde a mohokra és 

 harasztfélékre vonatkozólag a klimatológiai viszonyok befolyását semmi- 

 képen sem lehet elfogadni. Hiszen az Alföldet jellemző mohok és harasz- 

 tok az alföldi és az alföldszéli hegyvidék klimájánál sokkal kedvezőbb 

 klimában is otthonosak (pl. Magyarozszágon a bükkövben, vagy északi 

 Németországban). A klimatológiai viszonyok már azért sem okozhatnak 

 olyan éles eltérést, mert a még mai nap is elterjedt véleménynyel szemben 

 az újabb, pontosabb meteorológiai megfigyelések arra utalnak, hogy az 

 Alföld és a környező hegységek klímája között nincs olyan feltűnő különb- 

 ség, hogy az a növényzetet olyan nagymértékben befolyásolhatná. Szóval, 

 klimatológiai okokra hivatkozni nem lehet. Ép olyan elfogadhatatlan az a 

 magyarázat, hogy talán az illető növényfajok, melyek az egyik vagy másik 

 helyen nem teremnek, valami oknál fogva oda el nem juthattak volna, 

 hogy oda való vándorlásukban meg lennének akasztva. Az Alföldön termő 

 moha vagy haraszt spórája épen olyan könnyű szerrel eljuthat a szomszé- 

 dos hegyekre, mint innen valamely növény spórája a síkságra. Erre külön- 

 ben igen szép bizonyítékot szolgáltat a MîiicIkiiiHîi i)oljiiiiO)'pJi(i-n-àk 

 Kecskemét vidékén való előfordulása. Marchnnlia j)oliiiiiorj)Ji(i Kecskemét 

 és a hozzá eső budai liegyek kr)zött való területen nem fordul elő, de a 

 hegyekről a spóra mégis eljuthatott Kecskemétig s eljuthat messzibbre is. 



Tehát sem klimatológiai befolyások, sem vándorlási nehézségek nem 

 okozhatják a mohok és barasztfélék előfordulásában nyilatkozó éles kü- 

 lönbséget az Alföld és az alföldszéli hegyek között. Világos, hogy helyi 

 ökológiai tényezők befolyását kell feltételezni. Ha a helyi ökologtai ténye- 

 zőket vizsgáljuk, kiderül, hogy a I.üIohIxjzö hiíajriszoHi/oh' ef/i/edüli vagy 

 li'!/(ildbb fő ólai annak, liogi/ a: emlüett fajok ef/ti része cxak az AJ földön, 

 másik része pétiig csak éjjen a liegijeken fon lui elő. Az említett növény- 

 fajok sajátsága, hogy bizonyos talajnemhez kötve vannak. E tekintetben 

 a harasztok különösen kiválnak. Alig vannak jobb talajjelzö növényeink, 

 mint a közönségesebb harasztjaink. Az itt befolyást gyakorló tényezők a 

 következők: 1. Szikla jelenléte. 2. Mélyre terjedő puha talaj, bőséges 

 nedvességgel a mélyebl) rétegekben. 3. Ki nem apadó, lassan folyó vagy 

 áll(') víz. 



1. Az Asplenuni Ruta muraria, A. sejUenlriondle és A. germa nicuni 

 csak sziklán, szikla repedésében vagy kőfalon találhatók. Kénvtelenek va- 



