A1»AT()I\ A ('fATiONI ('II KYS( »( ' I'lR V l,r, K KISTA I.V T \ \ I 1 --,M PJi K'I'KII K/. 



A mért szögek határértékeinek ingadozása, a mint az a +rf rovatban 

 foglalt középértékek különbségeinek arithmetikai középarányaiból kivehető, 

 nem igen nagy. 



A hátralevő ikerkristályok főként azért érdemlik meg figyelmünket, 

 mert hozzájuk hasonló ceyloni példányok eddig még nem ismertesek. 

 Dr. Mklczke ugyan lerajzol munkájában három ikret, csakhogy azok, a 

 mint majd látni fogjuk, messze mögötte állanak emezeknek. Kifejlődésük 

 tökéletessége s lapokban való bővelkedésük tekintetében leginkább Kok- 

 scHARow * Sanarka (CTOuvern. (h-enburg)-ról leírt szép. kénsárga kristályai- 

 hoz hasonlítanak, ama különbséggel, hogy ezek nem kettős, szivalakú, 

 hanem négyes, illetőleg ötös ikrek. 



A 4. számú kristály (5. ábra, vertikálisan felállított ikersikkal) négy 

 egyén összenövéséből eredő piskótához hasonló formával bír. Jellemzi a 

 négy egyén közös «(100), makrovégiapjának ui'alkod«') kifejlődése, mely 

 szerint a kristály táblás. Az a (100) makro-, valamint a !> lOlO) brachyvéglap 

 a főtengelylyel egyközesen rovátkásak, mi miatt a jelnek egész sorozatát 

 reflectálták. Legrostosabbak az í/?(110) és s (120) prismalapok. 



Mint legnagyobb s egyúttal mint legélesebb reflexeket szolgáltató 

 lapok az o ( 11 1 ) lapjai tűnnek ki, melyek az ikerhatáron a szintén kitűnően 

 reílectáló //(121) lapjaival vannak megszakítva. Ez utóbbiak helyenként 

 ki vannak törve s törési felületükön a piramisok csúcséleivel egyközesen 

 rostozottak. Igen jól tükröző lapok továbbá az .rdOl), / (01 1) és /.(021 ) 

 (l('niii'il<. melyek az ikerhatáron levő szomszédos o .0 és n . // lapok kivéte- 



* N. \. KoKscHAiiow : Materialien zur Mineral()'ni' líu.sslaLuls \'. köt. 113. I. 



