31 s r.lFFA AURÉL 



lével csaknem egyenlő arányban vannak kifejlődve a kristály úgy egyik, 

 mint másik végén. 



Alakjai nagyságuk szerint lendezve. következők : 



(I )i n II III s '/ /)■ a' Tj. 



Ez utolsó alak, mely a Tíl . 101 és Tll . 1ÎT övekben fekszik, a 

 chrysoberyllre nézve teljesen új. Ezen kristályon mindössze nyolczszor 

 lép fel, még pedig két egyénen három-három lappal, egy harmadik egyé- 

 nen pedig két lappal. 



Ez alakra nézve, az említett szögértékeken kívül még a következőt 



nyertem : 



Mérve : Számítva : 



(113). (ÍTl) = 78°12V2' 78 19'3" 



Mint az összehasonlított szögértékek is igazolják, mindenütt igen 

 fényes és kiválóan jól reílectáló lapnak bizonyult. 



Ehhez hasonló alakú kristályt észlelt Cathekin * több takowajai 

 alexandrit-en. a melyet penetrátiós ikernek mond. felhozván ennek bizo- 

 nyítékául : hogy az egyik egyén prisma lapjai elül-hátul messzire kinyúl- 

 nak a másik egyén elé. E kinyúlás következményének tartja a kinyúló 

 egyénen fellépő ama csatornát, melybe a másik egyén prismalapjaival 

 HO -nyi szög alatt benőtt. 



Ezen általam vizsgált ikerkristályon sem a kinyúlás, sem a csatorna 

 nem észlelhető, mivel az egyének — a mint az ábrán is látható — egy- 

 formán középen találkoznak, elválasztva az éles ikerrovat által. Eltér e 

 ceyloni ikerkristály Cathrein takowajai ikerkristályától ezenfelül még lap- 

 jainak nagy száma, kitűnő fényessége s végül egyéneinek symmetrikus 

 elhelyezése által. 



Az 5 számú kristály (0. ábra) eredetileg öt, körülbelül egyforma nagy- 

 ságú, köröskörül elhelyezett egyén összenövéséből áll s nagyon hasonlít 

 KoKscHARow** takowajai csillagalakú alexandrit alakjához. Míg azonban 

 amannak teljesen hatszöges piramis külseje van, addig azt a jelen kris- 

 tályról az f (01 1) és />(0í21) brachydómák jelenléte miatt nem állíthatjuk. 

 Lényeges különbség gyanánt feltűnik az említett két alakon kívül a r(OOl) 

 basis jelenléte, mi Kokscharow takowajai példányain hiányzik. 



E kristálynál is, mint domináló forma a közös ^mIOO) makrovéglap 

 lép fel, a mely a főtengelylyel egyközes rostozottsága miatt a jelek egész 

 sorozatát reflectálta. Sokkal nagvobb, de a mérést legkevésbbé sem gátló 



* Zeitschr. f. Kryst. VI. köt. "loi. 1. 

 ** N. V. Kokscharow: Materialien z. Min. Russlands (Atlas) Taf. LXIIl. úii. I. 

 N. V. Kokscharow: IMaterialien z. Min. Russlands TV. köt. 57. 1. 



