APATOK A CEYLON] rHIÎ.YSOBKf;.VI.L KIUSTAhVTAX] ISMKBF/J'KHF.Z ^l-' 



3 — 4 barázdát visel egyik-másik x(U)[) makrodóma, a mely barázdák — 

 a mint a goniometrikus vizsgálatból kitűnt — azo(lll) piramissal kom- 

 binált váltakozó iqmétlődésektöl erednek. A többi lapok azonban vala- 

 mennyien kivétel nc'lkül igen éles reflexeket adtak. Ezek között első helyen 

 az 0(111) piramis és .r(lOl) makrodóma lapjai említendők meg, a melyek 

 csaknem egyforma mértékben vannak kifejlődve. Csaknem minden egyé- 

 nen, mint keskeny, de élesen reflectáló esik jelenik meg az n{\'2[), míg a 

 í/' (122) piramis egy-egy lappal csak két egyénen van kifejlődve. Kitűnő 

 éles reflexeket szolgáltat ezenfelül az egyszerű kristályokkal szemben a 

 brachydómák őve a r(OOl), ?(011) és /,(021) lapokkal, melyek három 

 eg3^énnél túlsúlyban, egy egyénnél ellenben alárendelten vannak kifejlődve. 

 z\z alakok sorrendje nagyságuk szerint a következő : 



(( X k i (■ Il II' II <!'. 



Ezen utolsó, mely egy egyénen vékony csík gyanánt elég jól határolt 

 reflexekkel kétszer volt észlelhető, a chrysoberyllre nézve új. Igen közel 

 esik (122) piramishoz, de ha (122)-nek (lll)-hez való hajlásának Dana "*' 

 kézikönyvében foglalt értékeit ^ (11 . 20 . 20)-nak (111 )-hez való hajlásával 

 összehasonlítjuk : 



(122).(111) == 18^46'30" 

 (11 .20. 20). (111) = 16°26'15" 



kitűnik, hogy ez új formának (1 ll)-hez való hajlása — a mint az a gömb- 

 projectión is látható — 2''20'15"-nyi különbséggel tér el (122)-nek ugyan- 

 eme formához való hajlásától. Az ábrán azonban igen magas indexei miatt 

 nem tűntettem ki. 



Egy hármas takowajai alexandrit ikret ír le Cathrein,"*'* melyet a 

 juxtapositiós szívalakú ikerképződés ismétlődésének tart, de a melyen a 

 penetratiós ikrek csatornája szintén jelen van. Mint előbbi esetben, úgy 

 most sem észleltem e csatornát. 



Áttérve ezek után e két utolsó kristály ikertörvényére, az a kérdés 

 merül fel, vájjon tényleg juxtapositiós, avagy penetratiós ikrekkel van-e 

 dolgunk ? E kérdés megfejtésére az előbbi (5. ábra) igen alkalmas volt, a 

 mennyiben az ikerhatáron levő ikerszögeken kívül még egyéb benyúló 

 szögek is voltak mérhetők, a melyek az ikertörvényt minden kétséget ki- 

 zárólag eldöntik. 



Ezen ikerszöget a II. illetőleg az I. egyén />, /^ o, .r lapjainak a III. 

 illetőleg a lY. egyén ugyanezen lapjaihoz való hajlása szolgáltatja, a me- 



* Id. muuka. 



** Zeitschr. 1'. Krvst. VI. köt. i.i:,[. 



