;{-i(t lAVFA AlKÉl, 



lyeknek penetrátió esetében mind a két oldalon egyformáknak kellene 

 lenniük. Mivel azonban ezen ikerszögek a mint a következő táblázatból 

 kitűnik — a két oldalon különbözők: 



Mérve : Számítva : 



//„.,.Hi - (121).('i^i)= U)°\^' 15 55'34" 



//; . //ív -: il^l).(7^)= 17 211/-/ 17°47'1:>" 



Oh .Oni = illl).(iíi) = 39 = 173/4' 39 10'14" 



o[ . />,v = (iTl ) . (Ili) = 40°34V-2' 40°41' 8" 



//j, . h[,, = ,010) . iOlO) = 60 15' ca 60^48' 8" 



h[ . biy =mO).{(J 10) = 5S' 39' ca :.8=23'44" 



.m . J-m = (U)\) . {TOJ) = - G5^40'20" 



Xi . .riv = (101) . {ÍOD = 6637' 66°34'lO" 



nyilvánvaló, hogy az iker jn\tapositi(')S. Bizonyítja ezt ezenfelül még az a 

 tény is, hogy a közös ímIOO) makrovéglap a ket szemben fekvő egyén [xx 

 makrodómák lapjaival nem képez egy övet, a minek pedig penetrátió ese- 

 tében meg kellene lennie. 



Előbbivel teljesen megegyező eredményre vezetett ikertörvény tekin- 

 tetében az iitolsí) (6. ábra) kristály is, a mennyiben rajta az o . o lappárok 

 csupán benyúló szögeket képeznek. Penetrátió esetében peíiig az 0.0 lap- 

 párok közül négynek benyúb). kettőnek kiugró szöget kell kéjDeznie, a 

 melyek oly formán oszlanának meg, hogy két egyforma nagyságú benyúló 

 szög után egy kiugró következnék, majd ismét két benyúló és egy kiugró 

 szög mutatkoznék. Juxtapositió esetében ellenben az o . lappárok öt egy- 

 más után következő esetben benyúló — s csak egy, de jóval nagyobb — 

 kiugró szöget képeznek. 



Ezen eset észlelhető e kristályon, a hol is az . lappárok három- 

 szor benyúló szöget képeznál<. Ha pedig penetráti(') forogna fenn, akkor 

 akár melyik irányban vizsgáljuk e szögeket, a három egymás után követ- 

 kező szög közül egynek okvetetlenül kiugrónak kellene lennie. 



De bizonyítja ezt továbbá még, hog\- két-két szemben fekvő egyén 

 o. lapjai az előbbi kristályhoz hasonlóan egyik oldalon nagyobb, mási- 

 kon kisebb szöget képeznek : valamint az a tény is, hogy a két szemben 

 fekvő egyén ex lapjai a közös a (100) makrovéglappal nem képeznek 

 egy övet. 



Mivel pedig ezekből kifolyólag C'athjíkix cs Mwa'zki; megfigyeléseivel 

 megegyezően az emiitett o . lappárok sehol egy síkba nem esnek, az ikersik 

 / (01!) nem lehet, hanem — a mint a számítás igazolja — csak // (031 1 3/^->=. 



Mindezek alapján kimondhatjuk tehát - a mit Met.czkr más adatol; 



