4-oO MAfRlTZ BÉLA. 



Formákban tehát csekélj' változatosságot tüntetnek fel ; a kristályok 

 rendetlen, torzult kifejlődése miatt úgyszólván minden egyénen más-más 

 lapokhoz mérve kellett megállapítani a formákat. A mérési adatok a követ- 

 kezők : 



Az egyszerű kristályok (melyek a ritkábbak) habitus tekintetében 

 mindig pyramisosak. Uralkodó formájuk a (201) vagj^ a (605). Utóbbi forma 

 egy kristályon egymagában lép fel ; eddig még csak két lelőhelyről ismer- 

 tették, Franzenau ^ a kis-almási, Souhelt. ^ a burgholdinghauseni kristá- 

 lyokról ; itten pedig a legközönségesebb forma. 



Sphenoidos termetű kristályok elő nem fordulnak. 



* Franzrnau: Inaug. Diss. 1894. 



^ Souheur: Zeitschr. f. Kryat. und Miu. XXXIII. 540. 



