ADATOK A MAGYAR CHALKOPYBITEK KEISTÁLYTANI ISMERETÉHEZ. 4^»1 



A kristályoknak több mint fele iker. Mind a legáltalánosabban elő- 

 forduló ikertörvény szerint alkotvák : ikerlap az alapspbenoid egy lapja, az 

 ikertengely merőleges ezen sphenoidlapra. E törvényt már Haidingp;r is- 

 merte, tőle átvette Naumann, ^ de az összenövést pontosan csak Sadebeck 

 írta le, miután már megadta a positiv és negativ sphenoid ismertető jegyeit ; 

 korábban a törvényt nem is lehetett szigorúan definiálni. 



Sadebeck szerint az ikerlap a két ikerállásban elhelyezkedő egyénnek 

 nem egyenértékű lapja; egyiken a ;f(iri), másikon a /(1Î1) formához tar- 

 tozik ; ennek folytán a két egyén az ikerlap szerint nem symmetrieus, ha- 

 nem positiv formáknak mindig negativ forma felel meg. Tükröztetés sze- 

 rint egyenértékű formák felelnének meg egymásnak. 



E törvényszerűséget a botesi chalkopyrit-ikreken nem mindig lehet 

 látni, mivel a positiv és negativ formák megkülönböztetési jegyei nem 

 állanak mindig rendelkezésünkre. Az ikerállásban elhelyezkedő egyének 

 egyikén a positiv sphenoid biztosan megállapítható, mert rostozása is 

 elárulja és rendesen csak egymagában van kifejlődve, a /(111) hiányzik. 

 Ezen az egyénen csaknem mindig csupán a, x{\ ll)-nek egy nagyra termett 

 lapja van jelen, mely (^01) és (lOl)-gyel parallel eléggé szabályosan rosto- 

 zott, mellette még a (201) és (605)-nek 2 — -2 nagy lapja van jelen; az egész 

 egyénen csak 5 kivehető lap van jelen, ú. m. ITl, 201, 605, 021, 065, ha 

 a kristályt úgy állítjuk fel, hogy UT lapja legyen az ikerlap. 



A másik egyén többnyire csak a (605) formát tünteti fel, pyramisos 

 termetű. Sphenoidlapok ritkán lépnek fel, "akkor is többnyire csak kis 

 ismétlődő rovátkák alakjában. Megjelenési módjukból positiv vagy negativ 

 voltukra következtetni nem lehet ; de minthogy mind ugyanegy formához 

 tartoznak és az ellenforma lapjai hiányzanak, Sadebeck szerint a positiv 

 forma lapjainak kell őket tekinteni. Ezen felfogás értelmében az ikrek 

 hódolnak a Sadebeck által pontosabban leirt törvénynek. Egyetlen kris- 

 tályon a negatív sphenoid ;? (iTl) is jelen van. 



Az ikerhelyzet megállapítására a következő adatok szolgáltak. Fel- 

 téve, hogy pl. Î I I az ikerlap, akkor 



605. Ti 1 ^ 93° 35' calc. 



605.605 = 180° — 2.93° 35' = — 7° 80' 



201.111 = 10i° 23' calc. 



201 .m. ^ 180^ — 2. 104° 23' = — 28° 46' 



líl.Tll ^ 108° 40' calc. 



1Î1 . ITI = 180° — 2 . 108° 40' = — 37° 20' 



^ Naujiaxn : Lehrbucü der Krystallographie 1830. II, áSl — 280. 



29* 



