45í2 



Az első ikerhajlás minden kristályon észlelhető volt, a második és 

 harmadik csak egj-egj esetben volt feltalálható, mert az ikreken is a (605) 

 forma az általánosan elterjedt. Az egyik iker mindkét egyéne csupán csak 

 a (605) formából állott. 



A kapnikbányai chalkopyrit kristálytani viszonyai. 



A kapniki chalkopyrit kristály alakjaira rövid hivatkozást találunk 

 SADEBECKnél,^ midőn a kapniki chalkopyrit és fakóércz szabályos össze- 

 növését tanulmányozta ; részletesebben senki még eddig nem tárgyalta. 



Vizsgálataimra e kristályok nyújtották a legjobb anyagot. Dimensió- 

 juk igen csekély ; alig 2 — 3 mm. átmérőjűek. Parányiságuk daczára igen 

 lapdúsak. Felületük szép sárga színű vagy legfeljebb kékes-ibolyára futta- 

 tott ; szürke vagy fekete szinű ki'istályok elő nem fordulnak. Lapjaik min- 

 dig igen fényesek; a kékes-ibolya szín daczára is, fényük el nem tűnik. 

 A reflexek mindig igen tiszták, élesek. Eostozat rendesen csak az első rendű 

 positiv sphenoidon szokott fellépni és párhuzamosan halad a (201) és (101) 

 formákkal. E rostozat is olyan kitejlődésű, hogy a reflexeket mit sem za- 

 varja; sőt a vizsgálatnak csak előnyére válik, mert igen szabályos kiala- 

 kulása folytán a kristályon való orientálást nagyon megkönnyíti (pl. ha a 

 kristály egy lap szerint elterült). 



Az összes megállapított formák a következők : 



c = (001) g = (203) (704) 



d= (110) e=(101) (23.0.12)* 



^ Sadebeck : Wiedemann, Annalen der Physik und Chemie. 1878. V. 578. 

 Zwei neue regelmässige Verwachsungen verschiedener Mineralien. Kni^ferkies und 

 Fahlerz. 



