ADATOK A MAGYAR CHALKOrVllJTEK KKIHTÁLYTANI ISMERETÉHEZ. •'l'^7 



véglapboz 51 5U'^ — 5^°^' között ingadozik. Ezen hajlásnak a (13.0.10) 

 forma felel meg 5!á°l-V4'-nyi számított értékkel. A (907) forma hajlásától 

 (51°43') való eltérés csak 16 — 19' és mivel a (907) forma egyik esetben 

 sem volt jelen, a lapokat a(907) forma lapjainak vagyok hajlandó tekinteni. 

 A (10.0.7) forma a leggyakoriabbak közé tartozik; több esetben igen 

 tetemes nagy lapokkal volt kifejlődve; a sphenoidos termetű kristályoknak 

 csaknem állandó alakja. Hajlásai : 



A (705) formát két esetben észleltem ; egyszer a (11.0.9) és (10.0.7), 

 másszor a (403) és (302) forma lapjai közé ékelve ; bár a 10.0.7-hez való 

 hajlása csak 33' érte, az első előfordulási körülmény miatt azzal nem 

 azonosítható és biztosan megállapított formának tekintendő. Hajlásai : 



Három esetben a másodrendű pyramisok zónájában olyan vékony 

 sáv alakú lapot találtam, melynek hajlása a véglaphoz 54°57^ — 54°59', 

 tehát igen közel áll a (10.0.7) hajlásához ; e hajlásnak megfelelő forma 

 (13.0.9) lenne (54°55'-nyi számított értékkel. A (10.0.7) hajlásától való 

 eltérés 18'. Mivel a lapok igen kicsinyek és a (10.0.7) sohasem volt közvet- 

 len mellettük jelen (hár a kristály más octansaiban képviselve volt), haj- 

 landó vagyok a lapokat a (10.0.7) formához tartozóknak tekinteni. 



Egészen hasonló körülmények között, további két lapra 54°24i/2'-nyi 

 hajlást kaptam, melynek (17.0.12) forma felel meg 54°23V2'-nyi számított 



