ADATOK A :\IAGYAR CITALKOPYRITEK KRISTÁLYTANI ISMKRETl^.HEZ. ^'»^ 



alakjában. E forma már ismeretes a Claiisthalról ^ származó kristályokról. 

 Hajlásai : 



calc. obs. + '/ 



001.503 =: 58° 40' 58° 41' + I' 



303.503 = 2 441/2 2 43 — IV2 ■ 



A (704) másodrendű pyramisnak három kicsiny fényes lapját talál- 

 tam egyetlen kristályon. E forma már ismeretes a kis-almási '^ chalkopyrit- 

 ről ; hajlásai : 



calc. obs, ^ d 



001.704= 59° 54' 59° 52' —2' 



704.101 = 15 191/2 15 22 +21/2 



Találtam még két másodrendű pyramis lapot, melyek csak vékony 

 sáv alakjában jelentek meg, bár reflexeik eléggé élesek voltak, a formák 

 még sem tekinthetők biztosan megállapítottaknak. Egyik lap a 201 és 201 

 lapok között jelent meg ; hajlása : 



E lapnak tehát (3()1) forma felelne meg. 



A másik lap a (805) forma egy lapja lenne, a (302) és (501) között 

 igen vékony csikót képezve lép fel ; hajlásai : 



A skalenoëderek közül biztosan megállapítani csak négyet sikerült : 



y = x{313) ;c(10.í.l3) 



k^ /(511) ;f(11.1.13) 



Leggyakrabban a ;f(313) lép fel, különösen af sphenoidos termetű 

 kristályokon ; mivel az első rendű positiv alapsphenoiddal közös oktans- 



^ LuEDECKE : Min. Harz. 108. 

 ^ Franzenau : luaug. Diss. 1894. 



