APA'JOK A :\[AGYAR CHAI.KOPMM TKK KUISTÁLYTAN I JSAIKUKIKIIKZ. 465 



Egy másik ikertörvény szerint ikerlap a másodrendű alappyramis 

 (', r= (loj ) egy lapja; a két ikerállásban elhelyezkedő egyén e laphoz képest 

 symmetriás. 



Ez ikertörvény igen sok vitára adott alkalmat. Legelőször említi 

 HAimNGEK^ 18:2:2-ben; de a törvénj^ úgy fejezi ki, hogy az összenövési 

 vagyis összetételi sík merőleges az ikersíkra, a mely az (lOl)-nek egy 

 lapja. 18:25-ben a törvényt kétértelműén fejezi ki '-^ s ezzel félreértést idéz 

 elő. Ugyanis azt mondja, hogy a szabálj^os összenövés párhuzamos (101) 

 forma egy lapjával vagyis merőleges az első rendű alappyramis [ — x{M\) 

 és ;í(1T1) combinatiója] egy sarkélére. Ha az összenövést az ikersíkra ért- 

 jük, akkor e kijelentésben nincs kétértelműség, de ha összenövés alatt az 

 összenövési sikot értjük, a fentebbi törvény két különböző esetet foglal 

 magában. (Haidinger szerint az ikersík megadja a correspondáló lapok 

 relativ irányát, az összenövési lajj megadja a kölcsönös helyzetet). Hai- 

 DJNGER pedig csak egy esetet említ. 18:2r^-ben közzé tett rajzán az össze- 

 növési sík merőleges az ikersíkra. Naumann -^ a törvényt úgy fejezi ki, hogj'' 

 az összenövés síkja párhuzamos azon síkkal, melyben az egyik kristálynak 

 a másikhoz mérten 180 -al való elforgatása történik. Ez a törvény vált 

 általánosan elterjedte; a Haidinger által vizsgált kristályokkal Sadebeck^ 

 több Ízben foglalkozott, de még 1878-ban sem tekinti a kérdést véglegesen 

 eldöntöttnek. Schimper ^ Naumann mellett foglal álláspontot : az ügyet tel- 

 jesen Fletcher^ tisztázta. 



Haidinger kijelentésében a kétértelműség onnan ered, hogy azt 

 mondja: az összenövés párhuzamos (101) egy lapjával, vagyis merőleges 

 (111) valamely sarkélére. Szerinte tehát, ha e két eset azonos, akkor az 

 (11 D-nek minden sarkéle merőleges lenne az dOD valamely laj^jára. 

 Pl. [lll.lTl] lapok éle a Tol -re. Ez igaz a szabályos rendszerben, mert 

 1 111 . 111] lapok élét loi parallel tompítja és lOl merőleges lOl lapra, de 

 a tetragonalis chalkopyritnál 



101. Toi == 89= 9' cale. 



tehát a merőlegestől 51'-nyi eltérés van. 



Az (11 1> sarkélére merőleges lapok a (100 . . 99) forma lapjai lenné- 

 nek ; Haidinger szerint ezen formának egy lapja volna ikerlap, Naumann 



^ Haioingek : Memoirs oí the Wernerian Society IV. 1. 18í22. 

 - Haidinger : Edinbourgh Journal of Science III. 68. 

 ^ Naumann: Lehrbuch der Krystallographie, II. 1830. 281. 

 * Sadekeck: Zeitschr. d. d. geol. Gesell. XX. 265. XXI. 642. XXX. 601. 

 ■' Schimper: Groth, Mineraliensammlung. 1878. 53. 



« Fi.etchkh: Phil. Mag. 1882. (fi) U. 266. — Zcitsclir. f. Kryst. u. Min'. 1882. 

 VII. 321. 



Te imr szel rajzi Füzetek. XXV. köt. 30 



