4liR MAURITZ BÉLA. 



szerint az (101) formának egy lapja. Haidingek szerint tehát az ikertengely 

 (111) valamely sark-éle, az ikerlap merőleges erre; mindazon lapok, 

 melyek az ikertengelylyel párhuzamosak, tehát az ikersíkra merőlegesek, 

 ugyanazon zónába esnek. E lapok megfelelő ikerlapjukkal 0^-nyi ikerszöget 

 zárnak be, mert hajlásúk az ikersíkhoz 90S az ikerszög=18U° — á . 90° =0*^. 

 A közönségesebben előforduló formák közül ebbe a zónába esnek : 

 010, 111, 101, iTl és 0Î0 és parallel párjaik. Ezen ikertörvény szerint 



lll._LU = 0° calc. 

 líl.jTl = « 

 101. JOl = « 



Nézzük most, milyen eredményekre vezet a Naumann által jelzett 

 ikertörvény. Ikerlap az (101) forma valamely lapja, pl. Î01. Láttuk, hogy 



lOl.íOI = 89'' 9' calc. 



101 .J_OJ = 180"-^. 89° 9'= 1 4á' 



a correspondeáló a másodrendű alappyramis-lapok l°4á'-nyi be-, illetőleg 

 kiugró szöget zárnak be. Másrészt 



111. Tol = 89^' I8V4' calc. 



I ÍJ. Ill = 180°— 2.89° I8V4'= r* áSVs' 



a correspondeáló sphenoid-lapok egymással l^ÜSVa'-nyi be-, illetőleg kiugró 

 szöget zárnak be. Számítsuk ki mindkét törvény esetében az ikerhajlásokat, 

 a közönségesen előforduló (áOl) és (30á) formák lapjaira is; az összehason- 

 lításból kiderül a két törvény közötti különbség. 



Naumann szerint : Haidinger szerint : 



ikerlap flOt) valamely lapja i)l. ikertengely az (111) valamely sark- 



az (Î01) éle pl. az [111. 1Î1] lapok éle 



lll.jJJ.= 1° 231/2' calc. 0° — calc. 



101. 201 = 1° 42' « 0° — « 



201.201 = 35° 20' « 37° 2' « 



302.^ = 20° 59' « 22° 41' « 



Fletcher a Haidinger által vizsgált és más kristályokon (melyek 

 Pool Mines, Eedruth mellett és Trevannence Mine, St. Agnes lelőhelyek- 

 ről származtak) azt találta, hogy azok a Naumann által leirt ikertörvénynek 

 hódolnak. Azóta ezt a törvényt tartják a helyesnek. 



