ADATOK A MAGYAR 0HAI,KOPYRITKK KRISTÁIA'TANI ISMERKT^HEZ. 4fi9 



A kristálynak csupán csak egyik fele képződött ki. Uralkodó formái (201) 

 (GOl), habitusa begyes pyramisos. Jelenlévő formák következők : 



Az ikerálbis meghatározására következő adatok szolgáltak. 



20l.2(n = 0° — obs. 

 110. HO = 0" — « 

 20Î.20Î ---= 94° 45' « 



Már a két első adat elégséges az ikerhelyzet felismerésére. 201 és az 

 ikerhelyzetben álló correspondáló 201 lap egymással nem zárnak be iker- 

 szöget, hanem egy síkba esnek, máskép ez nem lehetséges, mint úgy, hogy 

 az ikerlap merőleges 201 re. Ugyanez áll a 1 10 lapra is, de ha az ikerlap 

 merőleges e két lapra, akkor merőleges a két lap képezte élre is, t. i. a 

 [201 . IIOJ élre is. Ez az él párhuzamos a (201) forma egyik sarkélével, 

 [201 . 021- éllel. Mindazon lapok, melyek ez éllel párhuzamosak, az iker- 

 állásban elhelyezkedő megfelelő lapjukkal egy síkba esnek. A közönsége- 

 sebben előforduló lapok közül ilyenek : 1 10, 201, iTl, 021, TÎ1 és parallel 

 párjaik. Ezen a kristályon e lapok közül csak az első kettő van kifejlődve. 



A harmadik adat számított értéke 94° 40', mert a 20Î hajlású az iker- 

 laphoz 137 20', az ikerszög 



20Î.20T = 180°- -2. 137° 20'= — 94° 40'. 



Tehát a számított és mért értékek következők : 



+ 5' 



A (201 ) forma sarkélére merőleges lap helyzetére nézve igen kevéssé 

 tér el az (112) forma egy megfelelő lapjától. A szabályos rendszerben a két 

 lap egybeesik. Ezek szerint ez ikertörvény igen közel áll azon másik iker- 

 törvényhez, melynek értelmében ikerlap az (112) forma valamely lapja 

 lenne. A két törvény közel rokonságának oka (épen ugy, miként a második 

 ikertörvénynél láttuk volt; abban rejlik, hugy a chalkopyrit tongelyaránya 



